132 
Ehuru ifragavarande kulturförsök fortgick föga mera 
än tvâ veckor, syntes mig de résultat, jag redan da vun- 
nit, tala för möjligheten att kultivera Cuscuta äfven för 
nagon längre tid i submerst tillstand, förutsatt att värdväx- 
ten, säsom i det beskrifna fallet var händelsen, befun- 
nits lämplig. Att denna min förmodan varit grundad, 
framgâr af nâgra i biologiskt hänseende intressanta iakt- 
tagelser, som Glück offentliggjort i senast utkomna 
band af sin monografi öfver vattenväxterna *). Glück 
omnämner här bland de växtarter, som kunna föra ett 
amfibiskt lif och därvid uppträda med morfologiskt dif- 
ferenta land- och vattenformer, Cuscuta alba Presl, en 
med Cuscuta Epithymum (L.) Murr, nära beslägtad 
och i mediterrana länder utbredd art. Dess heit sub- 
mersa, pa vattenväxter parasiterande form anträffades af 
Glück pa Sardinien och a tvenne lokaliteter i Algier. 
Denna vattenform af den ifragavarande Cuscuta- ar- 
ten, Cuscuta alba Presl f. submersa Glück, beskrifver 
Glück pa följande satt: »Die Pflanze war äusserst üppig 
und bildete da und dort unter Wasser förmliche Nester, 
die eine Fläche von mehr als einem Quadratmeter be- 
deckten. Die Wasserform von Cuscuta alba zeigt selbst- 
verständlich stets nur ganz sterile Sprosse, die über 1 
m Länge erreichen, während ihre Internodien 2,8 — 7,7 
cm lang und 0,3 — 0,6 mm dick werden * 2 ).» 
France et de la Belgique. Tome XXXV. Sixième série. Paris 
1900. p. 1.) pp. 57, ff. 
x ) Gtlück, H. Biologische und morphologische Untersuchungen 
über Wasser- und Sumpfgewächse. Dritter Teil: Die Uferflora. 
Jena 1911. pp. 118 — 118. 
2 ) Gtlück har i sitt arbete (fig. 7, p. 114) afbildat tvenne 
individ af Cuscuta alba f. submersa , det ena parasiterande a Echi- 
nodorus ranunculoides , det andra a Trifolium resupinatum , /. natans. 
Pâ dessa figurer synes tydligt, att Cuscuta alba äfven i submerst 
tillstand visar med afseende pâ vindningsmekanik och haustorie- 
bildning samma egendomliga periodicitet, som tillkommer typiska 
(terrestra) Cuscuta-iormer. Äfven här bilda nemligen Cuscuta- slin- 
