fi 
let femsidigt prismatiskt med. fem fâror omvexlande 
med de plana sidorna. InnanfÖr de sistnämnda löpa 
genom liela sprôtet de fem sterila ru m men, som nu- 
mera äro tangentialt sträckta ocli skilda af smala skil- 
jevâggar. Pâ grausen till den nedre, fertila afdel- 
ningen af fraktrummen äro de dock mycket smala, 
hvarigenom rnmmens ytterväggar här genom större 
väfnadspartier sta i sammanhang med skiljeväggarne. 
Denna omständighet kommer, sasom framdeles skall 
visas, att spela en mycket viktig rol i utslungnings- 
mekanismen. I midten genomdrages sprötet af en större 
kanal. som uppkommit därigenom, att den pollenslang- 
ledande väfnaden icke deltagit i tillväxten efter be- 
fruktningen, utan lösrifvits frän den omgifvande paren- 
ky mväfnaden . 
Da frukten är mögen och vid uttorkning af väf- 
naderna antagit mörk färg, lösgöra sig fruktrummens 
ytterväggar frän sidoväggarne nedifran ända upp tili 
stiftet, hvarvid den smalare öf're delen, som tillhört 
sprötet, plötsligen antar bagböjd form. Denna del (tys- 
karnes Granne) har i det följande erhallit benämningen 
kastskena. De kvarstäende inner- och skiljeväggarne 
bilda den s. k. centralpelaren. Vid kastskenans plöts- 
liga sammanböjning kan antingen fröet utslungas ur 
rummet (Gr. pratense, silvaticum, sanguineum , columbinum, 
viscidulum , dissection, bohemicum m. fl.), eller ocksa för- 
blifver fröet inneslutet inom detta, som i sadant fall 
antingen utslungas tillika med kastskenan (t. ex. G. 
phceion. reßexum , einer cum in. fl.) eller skiljes frän denna 
(t. ex. G. molle , pyrenaicum , pusillum , macrorrhizum , lu- 
cidum, Robert ianum. favosum m. fl.). 
Mekanismen för fruktens uppspringning är att 
söka dels i en genom uttorkning inträdande väfnads- 
spänning i kastskenans stereomatiska väfnad, dels i 
sambandet inellan kastskenan och centralpelaren. 
Kastskenan är tili sin form bandlik, uppât sä 
smaningom afsmalnande och innemot fyra ganger sä 
