10 
for torkning sâsotn fallet är vid pressxxixxg at växter, 
händer det hos tlere Geranium - arter sàsom G. phceum, 
G. einer eum , G. bohemicum m. fl., att kastskenorna 
lossna i sin öfre äxida, medan den nedre ändau med 
fröet förblifver innesluten inom födret. Hos andra 
arter ater kan det lätt inträffä, att de brista pa mid- 
ten. Men fär frukten utbilda sig normalt, inträffar 
det alltid. att kastskenan lossnar först i sin nedre ända, 
hvarefter hon ögonblickligen lösgör sig fran central- 
pelaren nediträn och upp'ât samt antar bägböjd form. 
Kastvidden för fröet eller delfrukten är i första 
hand beroende af den hastighet, hvarmed kastskenans 
böjning försiggar. För att denna böjning skall kuuna 
försigga med största möjliga hastighet, är det af vikt, 
att kastskenan tillräckligt fast sammanhäuger med 
centralpelaren vid sina ärldar. sä att spänningen kau 
na en betydande storlek, innan uppspringning eger 
rum. Kastskenan är icke blott utbildad för att böja 
sig tillsammans, utan pa samma gang Annes äfven ut- 
bildadt ett hinder för en sâdan böjning, hvilket först 
da öfvervinnes, uär böjningen kan försigga med till- 
räckligt stör effekt, ett föi’hallande, pa hvilket Hiloe- 
is kano särskildt väckt uppmärksamheten (II: 269). 
Den krökning, som kastskenan sä plötsligt under- 
gär vid fruktens uppspxûngning, är icke S3mnerligen 
stör. Tänkes skenan likformigt krökt, upptager den 
föga mer än en kvadrant af cirkelperifex’iexi. Denna sä 
godt som ögonblikligt uppkomna krökning fortsätter 
emellertid under den närmast följande tiden, sä att den 
slutligen vanligen uppgär tili nagot öfver ett hvarf. 
Denxxa efterkrökxxing försiggar under de första sekun- 
derna efter uppspringxiingen sa hastigt, att den lätt kau 
iakttagas. Efterkrökningen intx’äder äfven, da man ge- 
nom beröring later en för uppspringning färdig frukt 
uppspringa i fixktig lxxft, ehurxx krökningen da snart 
afstaixnar och gar mer eller mindre tillbaka beroende 
pa lufteixs fuktighetsgrad. Orsaken tili, att den plötsliga 
