14 
rät mot rummets längdriktning, och de styfva hären, 
som äro fästade vid spetsens sidor, ligga i form af 
en merändels tydligt tudelad tofs öfver en del af öpp- 
ningen och kvarhälla fröet, som pä samraa gäug äf- 
ven kvarhälles af fruktrmnmets inböjda kanter i den 
motsatta ändan af rummet. Innan rammet lossnat 
frän centralpelaren, ligga dessa här tätt tryckta in i 
färorna mellan rummen, men sedan dessa lösgjort sig, 
böja de sig in frän hvardera sidan och lägga sig öf- 
ver den härvid uppkomna öppningen tili rummet. 
I det ögonblick ett fruktrum uppsprungit, stan- 
nar det i en sädan ställning, att rumsöppningen är 
vänd utät och snedt uppât (sâsom hos G. dissection , 
fig. 3 a), för sä vidt kastskenan vid sin öfre ända kvar- 
stannat vid centralpelaren. Som böjningen i kastske- 
nan är betydligt starkare i hennes nedre del, är den 
bana, rummet beskrifvit, en spiral med mycket star- 
kare krökning mot slutet, da rummet stannade, an i 
början. Och emedan rumsöppningen är ställd vinkel- 
rätt mot kastskenans nedre ända, sä inses, att öpp- 
ningen under rörelsen icke varit vänd vinkelrätt utät 
frän banan utan litet snedt framât. I början af rö- 
relsen, sä länge denna är accelererad, trycker fröet tyd- 
ligtvis ungefär i riktning mot de inböjda kanterna af 
rumsöppningen. I slutet af banan däremot och särskildt, 
da rummet plötsligt stannar, trycker fröet pä grund 
af sin sträfvan att fortsätta i tangentens riktning mot 
härtofsen, som ger efter. Det utslungas härvid i en 
riktning, som merändels bildar nägot öfver 45 gra- 
ders vinkel med horizontalplanet, ifall sprötet star ver- 
tikalt. För metoder att beräkna denna kastvinkel 
skall jag framdeles redogöra under G. bohemicum- typen. 
Efter afslutad efterkrökning hos kastskenan är 
rumsöppningen riktad inät eller nägot snedt nedät, 
hvarvid krökningen närmast rummet temligen nära 
följer dettas buktiga utsida. 
Hos en del arter sâsom G. t tepid ense och G. visci - 
