21 
genom ständarknapparne fä sin plats invid och nagot 
öfver stiftgrenarne. Det vid knapparnes öppnande 
framkvällande frömjölet aflastas pa stiftgrenarnes mär- 
kesytor, hvarefter dessa âter resa sig nâgot uppät. 
Fruktämnet börjar tillväxa i längd, och de numera 
stärkt tilltryckta standarsträngarne fa sina knappar 
aflyftade. Men att ständarne ännu icke spelat ut sin 
roi i blommans lif, skall framdeies visas. 
Hos flertalet Geranium- arter äro blomskaften sa- 
som hos Erodium nedböjda under den tid, som förfly- 
ter mellan blomningen och fruktens uppspringning. 
Om denna nedböjning af blomskaften har nagon bety- 
delse inorn Geranium- slägtet, t. ex. för blommans ex- 
position, synes tvifvelaktigt. Den förekommer äfven 
hos de fiesta mig bekanta arter med sma autogama 
blommor och synes snarare vara ett arf fran växt- 
former, hos hvilka denna nedböjning är af mera pa- 
taglig nytta för blommans och fruktens exposition t. ex. 
inom en sâdan blomställning, som förekommer hos 
Erodium. Men om den beror pâ ett arf, sa är en 
uteblifven nedböjning af blomskaftet inom Geranium- 
slägtet sa mycket anmärkningsvärdare, heist som denna 
egenskap uppträder hos enstaka arter, som ej äro med 
hvarandra närmare beslägtade. Och tili dessa hör 
(förutom t. ex. G. silvaticuni och G. carolinianum ) äf- 
ven G. bohemicum. 
Pa grund af blomskaftens uppräta ställning hos 
denna art i förening med en viss lutning hos skott- 
systemet befinna sig blommorna i de olika utvecklings- 
stadierna fran blomningen tili fruktens uppspringning 
pa nära nog lika höjd, och afständet mellan dem är 
temligen ringa. Att detta förhällande icke pä nagot 
sätt verkar störande pa frönas utkastning, skall jag 
framdeies visa. 
Förutom den ständigt uppräta ställningen af blom- 
skaften är det särskildt den mogna fruktens och fodrets 
