23 
utom i de grofva hären, soin kläda fruktämnets ut- 
sida. Dessas cellinnehall synes ogenomskinligt svart- 
aktigt. Den röda färgen hos fodret beror pâ uppträ- 
dande af antocyan i cellerna. Vid tillsats af ammo- 
niak tili det mikroskopiska preparatet förändras den 
röda färgen tili bla. 
Sa snart fruktrummen blifvit svarta, hafva de 
äfven lösgjort sig frân centralpelaren. Härvid hafva 
äfven fröna skilts frân fröfästet och äro därmed af- 
skurna frân vidare näringstillförsel frân modern. 
Under den tid, rummet stâr svart, undergär fröet 
betydande förändringar tili beskaffenhet och yttre ut- 
seende. I början är fröet mjukt, omkring 4,8 mm 
längt och 2,25 mm tjockt samt utfyller heia rummet. 
Till färgen är det dä glänsande brunt. 
Längt innan rummet blifvit füllt utspärradt, har 
fröet minskat betydligt i volym) genom afgifvande af 
vatten). Det torra fröet är omkring 3,4 mm längt 
och 1,75 mm tjockt och har sälunda blifvit nära 3 
gänger mindre än förut. Färgen hos det torkande 
fröet förändras äfven sâ smäningom. Till en början 
framträda gulgrä fläckar och strimmor pâ brun hot- 
ten, och slutligen är heia fröet gulgrätt. Lägges det- 
samma i vatten, antar det âter brun färg, som dock 
nu är matt tili följd af ett fint nätformigt listverk, 
som fröskalets y ta företer. Det är redan häraf tyd- 
ligt, att tärgförändringen betingats af uppkomna smä 
luftrum vid fröskalets yta. Tvärsnitt genom fröska- 
let visar ocksâ, att sä är fallet. 
Under fröskalets storcelliga epidermis, hvars cel- 
ler äro fullständigt sammanfallna, sä att ytterväggen 
sluter tätt intill innerväggen, finnes ett väfnadslager 
af smä, tunnväggiga celler, hvilket midt under hvar 
och en af epidermiscellerna är enskiktigt, men under 
skiljeväggarne mellan dem är högre och flerskiktigt. 
Pâ grund häraf är fröskalets yta, sedan epidermiscel- 
lerna sammanfallit, f’örsedd med ett fint, nätformigt 
