27 
och mjukt frö torde dock vara lättare utsatt för att 
förstöras an ett torrt, och omständigheter kunna Annas, 
som göra det fördelaktigt, att fröet hvilar öfver till 
en tid, dâ yttre förhallanden äro mera gynnsamma 
för växtens fortkomst. 
När fruktrummen antaga ett svart utseende, blif- 
ver äfven det förut gröna sprötet mörkt rödbrunt 
och därefter nästan svart. De förändringar hos fruk- 
ten, som härefter följa, försiggä äfven om blomskaf- 
tet afskäres och frukten uppställes inom hus för att 
torka. Frönas utslungning försiggar härvid pa samma 
satt, som om frukten fatt sta i organiskt samband 
med moderväxten. Det synes häraf, som om det öf- 
ter den färgförändring, som frukten undergätt, endast 
âterstâr en uttorkning af sprötet, för att kastskenorna 
skola träda i full verksamhet. Och det inverkar icke 
märkbart störande, ifall rummen blifvit bortskurna vid 
den tidpunkt, de blefvo svarta. Kastskenor, som pa 
detta satt beröfvades sina rum, uppsprungo vid samma 
tid eller obetydligt senare, än kastskenor i samma 
frukt, som fatt behalla sina rum. 
Det är emellertid beträffande uttorkningen af 
sprötet en omständighet, som är anmärkningsvärd, 
nämligen att denna uttorkning försiggar sä ytterst 
lângsamt hos G. bohemicum. Detta är ocksa orsaken 
tili, att frukterna stâ sä länge svarta, innan fröut- 
kastning eger rum. 
Hos G. lucidum , som jag äfven närmare under- 
sökt i detta hänseende, kan i varmt och torrt väder 
fruktens rum mörkna och lossna fran centralpelaren 
samt sprötet blifva svartgrönt den ena morgonen, hvar- 
efter utslungning af de fröna inneslutande rummen 
eger rum följande morgon. Vid mycket hög tempe- 
ratur säsom tidtals under sommaren 1901 kan utslung- 
ningen försiggä redan fore kl. 2 e. m. samma dag, 
som frukten pa morgonen (omkr. kl. 8) börjat mörkna. 
Enligt liknande observationer pa Gr. pyrenaicum försig- 
