32 
af 8 mm frân centralpelaren, sa inses, att en i jämn- 
höjd belägen frukt kan stâ pâ ett afstând af ungefär 
16 mm utan att träffas af ett utslungadt frö. Af- 
ständet mellan de tvä tili samma blomställning hö- 
rande frukterna hos G. bohemicum är ocksa omkring 
15 mm eller vanligen nagot större. Det inses häraf, 
att för frönas utslungning är det likgiltigt, om blom- 
skaften under tiden mellan blomningen och fröutkast- 
niugen äro nedböjda eller stâ uppräta. 
Den större kastvinkeln hos G. bohemicum och pâ 
samma gang kastbanans afvikelse ät höger om det 
genom rummet och centralpelaren lagda planet beror 
pâ den egendomliga anordningen för fröxitkastningen 
hos denna art. 
Under den tid, frukten stär svart, böjas rummen 
sâ smâningom utät 45°. Samtidigt harmed undergâr 
hvarje rum en vridning omkring sin längdriktning, sä 
att rummets öppning slutligen blifver riktad at sidan 
och alltid at venster, om rummet tänkes betraktadt 
utifrän (fig. 4). Vridningen uppgär tili nära 90° och 
har sitt säte i ett frân sidorna hoptryckt och af tjock- 
väggiga stereo mceller bestâende parti pâ gränsen mel- 
lan rummet och kastskenan. 
Läter man pâ ofvan angifna sätt en frukt läng- 
samt uppspringa, skall man finna, att rummet be- 
skrifver en bâge alldeles som hos t. ex. G. pratense- 
typen, sä att det stannar rätt ofvan öppningen mellan 
samma par foderblad, mellan hvilka det fore upp- 
springningen var beläget. Det rör sig med andra ord 
i ett plan, som tänkes lagdt genom centralpelaren och 
rummets ursprungliga läge. Under denna rörelse är 
öppningen tili en början vänd rätt ät sidan, men vän- 
des mot slutet utät frân banan, dä fröet utslungas. 
Mekanismen för denna vridning af rummet under dess 
rörelse är synnerligen enkel. 
Under sin utveckling undergâr sprötet i sin öfre 
tredjedel en vridning medsols. Denna vridning upp- 
