94 
värld, som koramer att publiceras i ’’Salomonsens Konversa- 
tionsleksikon” under artikelen ’’Norge”. I anslutning härtill 
demonstrerade prof. R. Collet en serie fotografier, som illu- 
strerade typiska växtsamfund i olika landsdelar. 
Döde utländske botanister 1901. 
Oberlandsgerichtrath F. Arnold i München d. 8 aug., 78 
är. — Organisten A. Becker i Sarepta d. 8 apr., 83 är. — Læ- 
rer X. Bergstedt i Bodilsker i juni. — D:r E. Brettscuneider 
i S:t Petersburg. — Prof. A. Chatix i Paris d. 13 jan., 87 
är. — Prof. M. Colmeiro i Sevilla d. 21 juni. 85 är. — Prof. 
M. Cornu i Paris d. 4 apr., 58 är. — Prof. C. E. Cramer i 
Zürich d. 24 nov. — Prof. C. Ch. H. Gröxluxd i Köpenhamn 
d. 10 aug., född d. 14 juli 1825. — Prof. R. Haktig i Mün- 
chen d. 9 okt. — D:r F. Heidexreich i Tilsit d. 21 apr., 83 
är. — W. Hodgson i Workington, Cumberland, d. 27 mars. — 
Prof. K. Ito i Tokio d. 21 jan., 98 är. — J. B. Jack i Con- 
stanz d. 14 aug., 83 âr. — Bakteriologen A. C. Jones d. 8 
mars i Davos-Platz. — Prof. B. V. Jirus i Prag d 19 nov., 
GO âr. — Hofràdet S. Leixer i Constanz. — W. Matheus i 
Tunbridge Wells d. 5 sept., född d. 10 sept. 1828. — Tu. 
Meeuam i Philadelphia d. 19 okt., född d. 2G mars 182G. — 
D:r Ch. T. Mohr i Asheville, N. C., d. 17 juli. — Prof. H. 
Philibert i Aix d. 17 maj, 79 âr. — Prof. A. Picooxe i Ge- 
nua d. 21 maj, 57 âr. — Prof. Th. C. Porter i Easton, Pa, 
d. 27 apr., — Prof. M. Rees d. 14 sept, i Klingenmünster 
(forut i Erlangen), 5G âr. — Prof. A. F. W. Schimrer i Ba- 
sel d. 10 sept. 45 âr. — Pater G. Scdirnhofer i Wien. — J 
Storrie i Cardiff d. 2 maj, född d. 2 juni 1843. — Charlotte 
M ry Yoxge i Otterbourne d. 24 mars. 
Rostrup, E. Plantepatologi. Haandbog i Læren 
oin Plantesygdomene for Landbrugere. Havebrugere og Skov- 
brugere. Med 259 Figurer i Texten. Kobenhavn 1902. 
Det Xordiske Forlag. 640 s. stor 8:o. — 15 kr. 
Förf. är ju en välkänd auktoritet i sin bransch och 
man marker strax att han ofta talar efter egen erfarenhet 
och icke endast refererar andras rön och âsikter. 
Amnet har han delat hufvudsakligen efter sjukdomsor- 
sakerna, som aro: sâr eller yttre skador: skadliga atmosfa- 
riska inflytelser, skadliga fôrhâllanden i marken; skadliga 
växter (und. svarapar), ogräs, parasiter, parasitsvampar, skad- 
liga djur (hvilka i boken fôrbigâs). 
Hvilken botanist som heist kan ofta behöfva râdfrâga 
en sâ fullstündig handbok som denna. Han kan fâ se att 
