130 
gig stärkt kutikulariserad öfverkud, insänkta eller rned 
en krukformig förgärd försedda klyföppningar, ett 
nästan uteslutande af palissadceller bestäende eller med 
endast mindre mellanrum försedt mesophyll, med tal- 
rika rundade trackeider afslntade kärlknippeändar, en 
ofta stärkt utvecklad vattenväfnad jemte langa sten- 
celler (sklereider) ock slemceller, kvilka samtliga in- 
rättningar af Sch imper betraktas säsom skyddsmedel 
mot en för stark transpiration . 
Det torde lätt inses, att det kos ifragavarande 
formationer inneboende straf vandet att minska ener- 
gien i nyss nämnda process maste betingas af väsendt- 
ligen olika faktorer ock kafva ett väsendtligen olika 
ändamal. Xerofyterna, sâsom lefvande pä torra stal- 
len, der de tillika vanligen äro ntsatta för en mera 
intensiv belysning ock en kögre temperatur, blifva för 
att städse kafva tillgâng pä vatten nödsakade att ned- 
sätta transpirationen ock att vidtaga derför erforder- 
liga atgärderj kvilka tillkomma under inverkan af 
just de faktorer, som göra en minskad vattenförbruk- 
ning nödvändig. Halofyterna ock framför allt Man- 
grove-växterna lefva deremot under sâdana förkallan- 
den, att de svärligen kunna blifva utsatta för vatten- 
brist. Men genom den minskade transpirationen före- 
bygges en för växtens assimilation förderflig ankopning 
i bladets assimilatoriska väfnader af de i kafsvattnet 
lösta kloriderna. Ock äfven i detta fall är det, sä- 
som Lesage (Revue Gén. de Bot., T. II) visât, klori- 
derna, som sjelfva framkalla de strukturförändringar, 
kvilka âstadkomma en för minskad vattenafdnnstning. 
Bland de af Schimper anförda skyddsmedlen mot 
en alltför liflig transpiration är det i sjelfva verket 
endast den tjockväggiga öfverkuden, klyföppningarnes 
läge ock de jämförelsevis smâ ock fataliga intercel- 
lularrummen i- mesopkyllet, som i detta känseende 
kunna vara af nägon större betydelse. Ty de langa 
stencellerna kafva uteslutande tili uppgift att ästad- 
