137 
F 
sakuas och svampparenchyraet har samma organisa- 
tion sora hos Kandelia och fungerar som vattenväf- 
nad. I bladen al Derris uliginosa, som âro dorsi- 
ventrala, ofvei'gâr slutligen hela mesophyllet till vat- 
tenväfnad, hvarvid bladen blifva nära dubbelt sä 
tjocka som de öfre och yngre bladen. Det har före- 
fallit mig mycket sannolikt, att de nâgot dorsiven- 
trala bladen af Herpestis Monnieria fôrhâlla sig pâ 
samma satt. 
Af det nu anförda framgâr, att ifrâgavarande 
växter i mycket olika grad betjena sig af den utväg 
till att oskadliggöra saltvattnet, som de vattenupp- 
samlande väfnaderna eller cellerna erbjuda. Ocksâ 
finnas hos alla eller âtminstone de fiesta af dessa väx- 
ter derjemte inrättningar, som förrnä ur bladen af- 
lägsna vattnet, eller hydathoder. Dylika organ upp- 
träda nästan alltid pâ eller i bladytan och i omedel- 
bar närhet af vattenväfnaden eller de vattenledande 
väfnaderna. Af denna orsak kunna de äfven füre- 
komrna pâ bladskaften. Följande olika former hafva 
af mig iakttagits: 
1 ) Glandler. Sâdana finnas i synnerhet hos de 
Mangrove-växter, som hafva hypodermoidal vattenväf- 
nad, tili hvilken de omedelbart gränsa, nämligen hos 
Avicennia nitida (äfven pâ bladskaften), Aegiceras majus 
och Acanthus ilicifolius. De förekomma visserligen 
äfven hos Laguncidarw racemosa och Herpestis Monni- 
eria , hvilka bâda sakna hypodermoidal vattenväfnad. 
Men hos den förra, hvars svampparenchym ombildas 
tili vattenväfnad, sitta glandlerna i fördjupningar i 
bladytan, hvarigenom de komma att befinna sig nära 
intill vattenväfnaden, med hvilken de stâ i förbindelse 
förmedels en epithematisk väfnad. Och i bladen af 
Herpestis tyckes hela mesophyllet snart förvandlas i 
vattenväfnad. 
2) Trichom. I den rännformiga fördjupningen 
längs bladskaftets öfre sida och medelnerven pâ öfre 
