190 
Stéllaria holostea, sâvâl f. micropetala som lacini- 
ata Rostr. — Ulfshale skog. 
Stéllaria apetala Hunosö i mängd. 
Cerastium glutinosum — Ulfshale pâ stranden, dels 
typisk. dels med sa smâ kapslar, att de äfven sedan 
fodret gulnat, tâckas af detsamma. 
Sagina dilata — Liselund ; Hunosö; Ulfshale. 
Carpinus hetidas f. longifolia — Ulfshale i skogen. 
Orchis purpurea Hüds. förekommer pâ ön dels pâ 
myllrik jord dels pâ backar, där kritan tâckas af en- 
dast ett ytterst tunt jordlager. Pâ de förra lokalerna 
blir den högvuxen och dess blad äro ovala, med en 
längd af 12 — 18 och en bredd af 4 — 8 cm; pâ de 
senare har utbildat sig en f. parvifolia med elliptiska 
— bredt lansettlika blad, i längd växlande mellan 4 
och 12 cm, i bredd mellan 2 och 6 cm. Annu större 
variation visar blomman, särskildt läppens form, sa- 
som nedanstâende enkla teckniugar visa. N:o 1 och 
2 synas vara vanligast; n:o 3 torde vara f. triquetra 
Beck; hos n:o 4 hafva läppens sidoflikar heit och häl- 
let blifvit förkrympta; n:o 5 är möjligen f. moravica 
(Jacqn.) och n:o 6 mâhanda f. hybrida (Bön. i Reichb. 
fl. germ.). Ingen af dessa blomformer synes vara be- 
ständig, och mellan dem Annas öfvergängar t. o. m. 
i samtna infloreseens 
Carex acutiformis f. spaäicea — Store Klint vid 
Maglevands fall. 
Carex digit ata förekommer pâ Store Klint i en 
f. speirostacliys : nedersta $-axet utgäende frän straets 
midt. Hos typen sitta alla Çaxen i eller nära straets 
topp. 
