Callitriche verna L. och Ranunculus biternatus , hvilka 
där äro synnerligen yppiga i vegetativt hänseende, 
men aldrig synas t'örete nâgra florala fenomen. Smärre 
sjöar finnas här och där. I slammet vid stränderna 
trifvas en del mossor val; Callitriche och Ranunculus 
förekomtna pa alldeles samma satt som i bäckarna. 
En tämligen specifik växtlighet intager de stora 
sträckor af moränmark jag haft till fälle att se pa ett 
par stallen vid Cumberland Bay. Den är att betrakta 
som ett slags mager ängsvegetation, där fanerogamerna 
blifvit sparsammare. Säväl Festuca erecta som Phleum 
alpinum och Aira antarctica finnas där äfvensom de 
bâda Acæna- arterna. Colobanthus crassifolius (D’Ubv.) 
Hook. f. är mycket karaktäristisk for denna Standort. 
Den synes vara for fuktig för Roa ccespitosa. Huf- 
vudsakligen är det kryptogamer som sätta prägein pâ 
denna vegetation. Särskildt kunna framhâllas en Ly- 
copodium-art, sannolikt L. clavatum L. var. magellani- 
cum Hook. f. — nâgon Lycopodiacé är förut ej fun- 
nen pâ Sydgeorgien — och bland mossorna en liten 
egendomlig Polytrichum- art, vidare en mängd lafvar, 
ss. Stereocaulon magellanicum , Cladina rangiferina , Ce- 
traria sp. och Sticta Jbreycinetii. Här och där är mar- 
ken betydligt fuktig, och där afsticker Rosthovia-iox- 
mationen med sin mörka färgton. 
Ju högre upp öfver hafvet man kommer, dess 
vildare och ödsligare blir naturen, dess fattigare växt- 
ligheten. Redan pâ topparna af läga, knappt 100 
meter öfverstigande kullar finna vi, ifall vinden har 
fritt tillträde, en lafhed, bestäende af Sphcerophorus sp., 
Stereocaulon magellanicum , Neuropogon melaxanthus (Ach.) 
Nyl., Sticta Freycinetii m. fl.; en del mossor äro in- 
sprängda, och skorplafvar bekläda säväl fast berg som 
lösa stenar, allmännast Rhizocarpon geographicum (L.) 
DC. Fanerogamerna äro samma arter, som samman- 
sätta ängarna, ehuru ytterst enstaka. Sasom ofvan 
närants, stiga ängarna uppför bergssluttningarna tili 
