232 
'hassein tillhöra furutidens senare del. Masurbjörkens 
spridning normt mâste alltsâ i Norge haf'va gâtt myc- 
ket sakta, hvartill orsaken icke kan sökas i klimatets 
temperatur. Ej heller kan den ställas i samband med 
crädets fruktifikation, ty masurbjörken har ofta âter- 
kommande och riklig fruktsättning, och de lätta och 
med vingkanter försedda frukterna borde kunna be- 
reda trädet en snabb spridning. 
Masurbjörkens, säsom det synes, svartydda ut- 
bredning särskildt i Norge har aterfört i mitt minne 
nagra undersökningar, som jag för mera än ett de- 
cennium sedan utförde vid Sillre t. d. skogsskola i 
Medelpad. Jag hade iakttagit, att inom växtsamhäl- 
len, hvari björken tili väsentlig del inginge, masur- 
björken allmännare uppträdde pa torra än pa fuktiga 
lokaler, detta bäde beträffande jordmän och läge, me- 
dan förhallandet med glasbjörken vore omvändt. Pä 
mycket torr mark i torrt läge (högländ sluttning mot 
söder) blefve derför den förra härskande, stundom en- 
sam, medan deremot pä fuktig mark i fuktigt läge 
(instängd, lagländ lokal, sluttning mot norr) glasbjör- 
ken vore lika exclusift företrädd. För att i detta 
afseende erhälla bevisande siffror uppräknade jag ä 
tre hvaraodra närbelägna lokaler, hvilka voro beväxta 
med björk, samtliga mötande björkar, intill dess ett 
100-tal pa hvardera lokalen erhällits. De tre loka- 
lerna voro: en icke djup dal nrnd fuktig, lerblandad 
jordmän samt dels norra dels södra sidan af en utaf 
flodsand bestäende äs, :, Hästryggen”, liggande i öster 
och vester mellan en bäck samt Indalselfven. Ä de 
tre lokalerna voro björkarterna pa följande sätt för- 
delade : 
a) i dalen 3 st B. verrucosa , 97 st. B. odorata, 
b) Hästryggens nordsl. 37 st. 63 ” 
c) ” sydsl. 52 n 51 48 n 
Anmärkas ma, att de angifna förhallandena icke 
voro i särskildt hög grad utpreglade â dessa lokaler. 
