björkens pâ slaka skaft bängande blad sättas derjemte 
lattare i rörelse af luftdrag än glasbjörkens pâ stadi- 
gare skaft utatriktade blad. När bladen af luftdrag 
sättas i fladdrande rörelse, kan dels vatten mekaniskt 
atskakas, dels kan ock bladytans transpiration deri- 
genom ökas. 
Flere omständigheter synas alltsä samstämmigt 
tyda därpa, att masurbjörken är känslig för fuktig- 
het, glasbjöken deremot icke. Ett fuktigt klimat 
ställer sig alltsä ogynsamt för masurbjörken, men gyn- 
samt för glasbjörken. A Norges vestkust synes i 
följd häraf masurbjörken hafva mött* för sig vidriga 
förbällanden, hvarför bennes utbredning under kamp 
med glasbjörken gatt mycket sakta. 
Annorlunda bar det stallt sig med masurbjörkens 
utbredning i Sveriges likasom 1 Finlands relativt 
torra klimat. Det är bos oss först i närbeten af fjel- 
len ocb i deras dimmiga dalar, som masurbjörken 
mabända ännu sträfvar att vinna ökad terräng, ät- 
minstone â solsidorna. 
Men beträffande vart land kan likväl denna träd- 
arts utbredning stâ i samband med en invandring ej 
blott frän söder utan ock fran nordost. Ty da ma- 
surbjörken i Finland invandrat föga senare än gra- 
alen, bvilken fran nordost sä tidigt nâtt värt land 
ocb i dess norra delar vunnit sädan spridning, att 
den redan under ancylustiden genom fjellpassen in- 
kommit till Norge, sä kan ock masurbjörken fran öster 
ganska tidigt bafva nâtt norra delarna af Sverige och 
derifrân utbredt sig mot söder ocb vester. För en 
sädan invandring talar masurbjörkens stora utbredning 
i nordligaste delarna af Sverige ocb angränsande de- 
lar af Finland. Mabända kunna framtida undersök- 
ningar rörande masurbjörkens bela utbredningsomrade 
i Sverige skafifa ökadt ljus i denna frâga. 
