244 
sk\'dd mot köld, utan fastmer mot vatteuförlust (ut- 
torkning) genom transpiration under en tid, dâ de ej 
forma uppkämta nâgot nytt vatten ur den frnsna 
marken, äfven om denna mark är aldrig sä vatten- 
dränkt. Jämte särskilda anorduingar for transpira- 
tionsskydd i växternas egen organisation är det just 
snötäcket, som skyddar mot de uttorkande vintervin- 
darne. Mäste â ena sidan alltsâ en mättlig snöbe- 
täckning anses som nyttig, sä har â audra sidan ett 
alltför mäktigt snötäcke siua afgjorda nackdelar for 
växterna i dessa trakter med deras korta vegetations- 
period och ofta äfven under denna alltför läga tempe- 
raturer. Den mest pätagliga olägenheten blir, att 
den i sig själf korta Vegetationsperioden for en del 
växter ytterligare förkortas, sä att där finnas växter. 
som pä grund af den öf’vertäckande snödrifvans sena 
bortsmältande endast ha senare hälften af sommaren 
till vegetatiousperiod, somliga endast ett par veckor, 
under ogynnsamma är händer det t. o. m., att dylika 
växter nödgas sofva öfver en hei sommar utan att 
bli snöfria. Det torde dock vara sällsynt, att kärl- 
växter räka ut härför anuat än under exceptionellt 
däliga är, däremot torde det ej sä sällan inträffa med 
en del mossor. Sälunda vet jag, att det under som- 
maren 1900 pâ vissa ständorter var fallet med An- 
thelia nivalis , Cesia- arter, Dicranum falcatum , Polyiri- 
chum sexangulare , Conostomutn tetragonum , Andreœa 
Blyttii. Äfven andra olägenheter än vegetationsperio- 
dens förkortning torde den djupa snöbetäckningen 
medföra, säsom ett alltför stärkt tryck pä växterna 
af den öfverlagrade snömassan. 
Den af snöns oliktidiga bortsmältande förorsa- 
kade oliktidigheten i växternas utveckling hade jag 
rikligen tillfälle att iakttaga i Sarjekfjällen under den 
med hänsjm tili väderleksförhällandena därstädes ogynn- 
samma sommaren 1900. Vären var här detta är 
ovanligt sen. liksom heia sommaren var för växtlig- 
