260 
pâ sommaren. Det gifves naturligtvis alla ôfvergân- 
gar mellan dylika steuurssnöslägen, dar drifvan dock 
under normala somrar bortsmälter, ocli stallen med per- 
ennerande snödrifvor, där marken ej ens under den 
mest gynnsamma sommar blir barlagd. 
Som exempel pâ en frodig stenursvegetation vill 
jag framhâlla växtligheten pâ öfversta toppen af Sar- 
jektjäkko. intressant därför. att det är den högsta med 
vegetation försedda punkten i värt land. Det nägot 
högre Kebnekaise är nämligen i sin öfre del ständigt 
beklädt med en snöhätta. Sarjektjakko höjer sig spet- 
sigt och brant, rundt om omgifvet af glacierer. Nagra 
kärlväxter paträffades där icke. Den lilla topp-platän 
är täckt af amphibolitblock, som vid mitt besök där 
den 30 juli 1900 voro snöfria ') och beklädda med 
en frodig moss- och framför allt laf-vegetation. 
Följande lafvar förekommo där: 
Rhizocarpon chionopliihim. Lecidea leucoplicea , 
pantherina , Dicks oni, fuscoatra , leucoplicea v. lidensis, 
vorticosa. Lecanora polytroptu v. illusoria, intricata , 
leptacina (i tufvor af Andreæa petrophüd). Stereo- 
caxdon denudatuni och ß pulvinatum. Cetraria fahla- 
ensis. Parmelia lanata , encausta och ß intestinœformis , 
stygia , alpicola. 
Mellan stenarne funnos tufvor af 
Cetraria nivalis , islandica f. crispa. Alectoria di- 
vergens , ochroleuca. Spliœrophorns fragilis. coralloides. 
Thamnolia vermicularis. Cladonia crispata , gracilis ß 
macroceras , bellidifolia. fur cat a . amaurocrcea , coccifera. 
Dessa förekommo dels i rena tufvor dels inblanda- 
de i tufvor af Racomitrium lanuginosum och Jungermania 
( Chandonantlms 1 sctiformis. Mossfloran i stenuren pä högre 
Den förut nämnda snöb ark en. som enligt Hamberg be- 
kläder de allra högsta topparna om vintern. torde dessa tämligen 
tidigt bli befriade frân pä branta Ställen, enär snöbarken därstädes 
enligt H. lossuar vid töväder och nedfaller. därvid förorsakande 
karaktäristiska snöras. 
