286 
hos rufescens äro mörka. dels genom apothecierna, som 
hos den sistnämnda äro i förhallande till bâlflikarna 
betydligt större än hos spuria. Fran Peltigera poly- 
dactyla afviker den genom sin gragröna. ej glänsande 
ofvansida, och Iran smä former at Peltigera canina 
skiljes den genom sina fingerlikt utdragna och nästan 
alltid fertila bâlflikar samt genom frânvaron af rhizi- 
ner pâ undersidan. 
Det biologdske Selskab i Kristiania den 23 okt. 
” Amanuensis Jens Holmboe refererede de Undersegelser, som 
ban sammen med Prof. Dr. X. Wille havde anstillet i An- 
ledning af Forekomsten af en Hoifjeldsplante, Dr gas ortope- 
tala, ved Langesund ved Havets Niveau. Medens demie 
Plante, hvis norske Xavn er ’’Reiublom’’, ellers kun findes i 
Polaregnene og de Innere Fjeldtrakter, voxer den ber paa 
et begrænset Omraade i Mængde sammen med vor Floras mest 
sydlige Planter. Paa de terre Strandklipper, livor Bevox- 
ningen er aaben, synes den at trives udmerket; men hvor 
Vegetationen er tættere, ligger den under i Konkurrencen 
med Stedets Planter. Da de Steder ved Langesund, hvor 
Dryas voxer, forst under den varmeste postglaciale Tid bæ- 
vedes over Ilavfladen, kunde Plantens Forekomst ber ikke 
anses som en Levning fra den arktiske Vegetation, der un- 
der Istiden og den nærmest paafnlgende Tid var udbredt 
langt mod Syd. Sandsynligbeden talte for, at denne Plante 
var indvandret til Trakten i en langt seziere Tid”. 
Den 30 okt. T)r. Sigval Schmidt-Nielskn redegjorde i 
et længere Foredrag for de sidste Aars LTndersogelser over 
Cellens kemiske Arbeide og fremholdt berunder, at man nil 
var tilbeielig til at betragte den som en med fysikalisk-ke- 
miske Hjælpemidler, særskildt Enzymer, arbeidende Maskine. 
Han gjennemgik nærmere disse Enzymers Virkemaade og 
fremlioldt, at man maatte tænke sig dem anbragt i Cellens 
Protoplasma. 
I Tilslutning liertil omtalte Foredragsbolderen de mo- 
derne Anskuelser om Gjæring og Forraadnelse uden iMedvirk- 
ning af Mikrober. Hvad vi med et Fællesnavn kalder Gjæ- 
ring ocb Forraadnelse, blev i garnie Dage betragtet som op- 
staaet af sig selv ved Organismernes Dod. Det blev en 
senere Tids Forskning forbeboldt at opklare, at disse Spalt- 
ningsprocesser skyldes smaa, encellede Bakteriers. og Soppes 
