18 
förkallanden ansäg jag stubblagret lia uppkommit un- 
der en kontinental period (den subboreala) och de ba- 
da torllagren, atminstone tili största delen. under in- 
sulära tidsskeden (resp. den subatlantiska ock atlan- 
tiska perioden). 
[Gunnar Axdersson har (Torfmossarnes bidrag 
tili kännedomen om Skandinaviens forn-tida växt- 
geografi. Svenska Mosskultur-Föreningens Tidskrift 
1890) so kt visa, att pa de delar af meller*ta Sve- 
rige, som ännu under den tid, da eken först fram- 
trängde f’rân Sydsverige, lägo under hafsytan, se- 
dan höjningen inträdt, ’’bestandet — skulle komrna 
att bestâ af en blandning utaf de i trakten kerskan- 
de växtformationerna, med öfverlioppande af en stör 
del af den serie, som i andra trakter är betecknande 
för dessas utveckling”. Dertill bifogas en not: "Se- 
dan ofvanstaende redan var skrifvet, kar förf. i det 
nyss utkomna 5:te haftet af Botaniska Notiser sid. 
195 med stör tillfredsställelse sett, att R. Serxan- 
deb genom fyndet af ’’tall, gran. ek ock al” strax of- 
vanpâ en gytja med Mytilus edalis i närketen af Up- 
sala, lemnat det empiriska beviset för, att sa verk- 
ligen egt rum pa minst ett stalle." Pa denna upp- 
fattning af Rörken-mossens bildning vill jag natur- 
ligtvis ej ga in. Mellan den tid, da kafvet lemnade 
depressionen ock den, da stubbarne af tall, gran, ek 
ock al inbäddades i torf, ligga ofantliga tidrymder. 
Större delen af Phragmites-torfven är enligt min äsigt 
bildad supramarint under den atlantiska perioden, ock 
stubbarne anser jag représentera de skogsformationer. 
som under sista delen af den subboreala tiden vuxo 
pa den genom denna periods inträde torra ytan af 
den atlantiska torfven.] 
Da den understa delen af Phragmites-tovîven bil- 
dailes, stod Litorina - kafvet 36 m. ofvan den nutida 
Östersjöns yta. Öfver Rürken torde De Geers isoanabas 
för 49 meter framgâ. Med det nämda tillägget af 9 
