20 
Dessa bâda mossar ligga pâ bladet ri Lindhobn r> 
(S. G. U. N:o 13). Just trän närheten af Asbergs- 
by, men rakt söder derom, omnâmner kartbladsbe- 
skrifningen tillvaron af trädstammar i nâgra torf- 
mossar. Der sages pag. 35: 
”Under torfdyn eller pâ grausen mellan denna 
och leran anträffas i mindre kärrsänkor stundom stam- 
mar af eJc, soin under tidernas lopp antagit en mör- 
kare färg — blifyit hvad man kallar ’’Svartek”. Det 
âr isynnerhet i kärrmarker söder om Asbergsby, som 
dylika lânga raka stammar funnits inbäddade i torf- 
dyn, likvâl blott pâ ett obetydligt djup under jord- 
ytan. Afven äro lemningar af andra trâdslag, sâsom 
björk och fur, ej sâllsynta i dylagren.” 
Dessa kärrmarker söder om Asbergsby ligga strax 
nedaniör den platâ, pâ hvilken mossen med atlantisk 
torf i bottnen är belägen, men högre är försumpnin- 
gen mellan Storkagen och Lunda. 
I allmänket äro de besknfningar öfver kartblad, 
som omfatta delar af Upland, i fräga om torfmossar- 
nes byggnad synnerligen knapphändiga. Vissa antyd- 
ningar och uppgifter äro dock af värde. I beskrilnin- 
gen tili bladet ” Enköping” (S. G. U. N:o 7) säges t. ex. 
’’Flerstädes kafva trädstubbar och trädstammar 
anträffats i dyen. Sâ finnas t. ex. i Gângmossen en 
mängd dylika af ek, samt i Domta kärr och Skensta- 
mossen af gran och tall”. 
Efter kartor synas de tvä sistnämda mossarne lig- 
ga i grunda depressioner i lera ungefär 30 m. ö. h.. 
Dä stubbarne tyckas finnas i sjelfva "dyn”, skulle 
byggnaden vara densamma som hos den högstbelägna 
Asbergsby trakten. Litorina - gränsen vid Enköpings om- 
gifningar har jag beräknat tili 59 m. Mossarne skul- 
le salunda ligga vid ungefär 51 °/ 0 af denna gräns. 
I beskrifningen tili bladet ” LeufstaP (S. G. U. 
N:o 29) läses pag. 47 : 
”Stundom finner man i torfdyn trädstubbar ännu 
