21 
qvarstâende pâ roten. Viel odlingen af den s. k. 
Skrikmossen Ostnordost om Domarbo i Tolfta socken 
anträffades ej mindre än trenne lager af pâ hvaran- 
dra stâende tallstubbar. Afven i mossarne vid En- 
och Akerby-sjöarne i Löfsta socken, träffas sâdana stub- 
bar, men endast ett lager 11 . 
De Gteees isoanabas för 55 m. torde gâ i gran- 
skapet af de nämda mossarne. Maximum for Litorina- 
kafvets utbredning i dessa trakter skulle sâlunda va- 
ra 64 m. 
Under antagande af att de mossar, som kring- 
gärda de nämda sjöarne, verkligen ega eller egt sâda- 
na dräneringsförhällanden, att det stubblager, som 
kartbladsbeskrifningen tyckes ange som inbäddadt i 
dess massa, mäste stamma frân en kontinental period 
och under antagande af, att deras botten ligger omkring 
0,65 m. under sjöytorna, — dessa ligga 94,1 fot (28,65 
m.) öfver hafvet — skulle denna ligga vid omkring 
44 °/ 0 af L. gr. och stubbskiktet vara subborealt. Fin- 
nes verkligen torf under stubbarne, skulle denna an- 
tagligen vara atlantisk. 
Skrikmossen är en liten aflang depression, 400 X 
200 m., belt och hället omgifven af jökelgrus. Pä 
hur högt den kan ligga öfver hafvet, har jag ej lyc- 
kats fä reda. Troligen ligger den nägot högre än de 
förutnämda mossarne omkring En- ocli Akerby-sjöarne, 
men alldeles säkert ej öfver L. gr. 
De trenne ”lagren” af tallstubbar représentera 
naturligtvis icke skilda perioder. Som redan Blytt 
(Iagttagelser over det sydostlige Norges Torfemyre 
1882 pag. 5 — 6) pâ visât, är det mycket vanligt, att 
en torr periods stubblager bestär af Here pâ hvaran- 
dra stâende, af ingen eller obetydligt mäktig torfsub- 
stans skilda stubbar. Mycket antagligt är sâlunda, 
att detta sammansatta stubbskikt är subborealt samt 
under- och öfverbäddadt af atlantisk och subatlan- 
tisk torf. 
