tationsperiod utveeklade blommande stjelken har de 
nedre internodierna ytterst förkortade, kvarigenom 
vid dess bas en vanligen rikbladig rosett bildas. Ba- 
salbladen âro lângskaftade, breda med typiskt hjertlik- 
pillik bas eller ibland tvär — kort vigglik, men all- 
tid âro âtminstone de inre bladen tandade eller fii- 
kade af tättsittande, olikstora, djupa, utât eller bakat 
rigtade flikar eller tander med buktiga sidor. Stjel- 
ken är antingen bladlös eller har ett fjällikt eller ett 
utveckladt oeli tätt tandadt eller fiikadt ocli skaftadt blad 
(mera sällan 2 skaftade), livilket genom lânga inter- 
nodier är skildt säväl fran basalbladen soin inflore- 
scensens brakteer. Holkarne smâ ocb smala. 
Af denna kan urskiljas tvâ undertyper : 
Subtyp. 1. Subcçesium-typen . Blad glatta eller 
föga bäriga. de inre basalbladen ocdi stjelkbladet langt 
och skarpt spetsade. Inflorescens med mera afiâgsnade 
och utstâende, lânga och temligen raka grenar, ofta 
nästan gaffelgrenad. Ex. H. * stenolepis Lbg. : H. laceri- 
folium Almqu. och H. trianguläre Almqu. m. fl. 
Subtyp 2. Subvulgatum-typen. Blad rikhâriga. De 
inre basalbladen och stjelkbladet (eller stjelkbladen. 
hvilka ibland âro 2, skaftade) mera trubbade eller 
kortspetsade. Inflorescens med närmade, ofta flock- 
likt ställda, bâgbüjda grenar. 
Ex. H. * melanolepis Almqu. & Norrl., H. * cïliatum 
Almqu. m. fl. 
Typ. II. Cœshmi-typen. Innovation genom öfver- 
vintrande bladrosetter. Den blommande stjelkens ne- 
dre blad samlade till en bladrosett vid basen. Basal- 
blad breda med typiskt ât bâda ândar spetsade blad. 
sällan med nâgot tvär eller rundad bladbas, kortskaf- 
tade. Bladtänder och flikar glesa, ofta lânga och 
oregelbundet anordnade, utât eller framâtrigtade med 
m. 1. m. raka sidor. Stjelk med 1 — 2( — 3) aflägsna- 
de och oskaftade (eller det nedre kortskaftadt) blad. 
liknande de inre basalbladen och hastigt decrescerande. 
