164 
mörka rikare glandelliâriga ocli kort mörkhäriga hol- 
kar, kvilka nästan alldeles sakna stjernludd, mörka 
spetsiga harlösa fjällspetsar utan ludd samt mörka 
rödgula korgar och normalt stift af samma färg. Bla- 
den variera kortare eller längre tandade men den 
karaktäristiska tandningen igenkännes lätt. Basal- 
bladen variera mera, frän ytterst kort tandade — 
langt och djupt flikade, i de ilesta fall oberoende af 
lokalen. Detta synes bero af individuella egendom- 
ligheter. 
SJîâne; Vestra Yrams s:n, Linderödsäsen ; Igna- 
berga kalkbrott. 
Utbr. : Sverige till mellersta Bokuslän , södra Vcster- 
götland , vestra Ves. man! and och mellersta Upland; 
Danmark. 
Hieracium murorum (L) Alsiqu. * violascens Almqü. 
in litt. n. subsp. — Dahlst. Hier. exs. fase. II n:o 65. 
Hæc subspecies proxima est H. * lepidulo Stenstr. 
et H. * irriguo Fr. Ab utraque forma differt caule 
sparsius folioso foliis subtus magis constanter viola- 
scentibus involucris cum pedicellis sat dense et brevis- 
sime pilosis, pilis vulgo obscuris, et breviter — bre- 
vissime et densiuscule glandulosis nec non squamis 
triangularibus — triangulari-lanceolatis 4h acutis mar- 
ginibus limbo + dense floccoso + conspicue margi- 
natis dorso leviter — sparsim stellatis. Ab H. * lepi- 
dolo ceterum satis distinctum stylis nigris ab H. * irriguo 
foliis vulgo sparsius dentatis et involucrorum indumento. 
Lätt igenkänd pa sina nagot brokiga öfverallt 
af korta mörka har och glandler och i fjällens kanter 
af mer eller mindre tydligt framträdande stjernhär 
klädda sma holkar, mörka stift och vanligen undertill 
intensivt violetta blad samt stjelkbas. Hos rikblom- 
striga former blir inflorescensen ofta flocklik med 
öfverskjutande och böjda grenar; hos fablomstriga 
är den oftast kvastlik. Akladiet ej sällan temligen 
längt, 25 — 40 m. m. 
