186 
mul Culturgeschichte Nord-Europas,” Glira. 1873 - 75. ”Væxt- 
livet i Norge, med særligt Hensyn til Plantegeographien”, 
Chra 1879 og ’’Yiridärium norvegicum. Norges Yæxtrige. 
Et Bidrag til Nord-Europas Natur- og Culturhistorie, B. I— 
III, Clira 1886 — 89 samt haus plautegeografiske Kart over 
Norge i 3 Udgaver fra 1873 78. Af haus Skrifter om Ha- 
vedyrkning o. 1. kan mærkes: ”IIaandbog i Havedyrkniigen 
I,” Clira 1850, ’’Havebog for Almuen I. Kjökkenhaveu”, i 3 
Oplag Chra 1856 — 59, Kjökkenhaveu, dens Brug og Nytte 
i Husholdningen. Et Skrift for Folket”, Chra. 1865, demie 
er senere udkommen i 3 Udgaver og er oversat paa sven.sk. 
finsk, islands og russisk, ’’Fröavl i Norge”, Chra. 1889, '’Le- 
vende Gjærder i Norge,” Chra. 1890 og ”Vort Landbrugs 
Opkomst”, Chra. 1892, samt et overordentligt stört Antal 
Artikler i Aviser og forskjellige Tidskrifter. hvorom for de 
senere Aars Vedkommende henvises til den i dette Tidskrift 
intagne norske Litteraturoversigt. 
Bland Schübeleks personlige Egdnskaber slcal særlig min- 
cies hans vanne Fædrelandsind, hans usædvanlige Uegennyttig- 
hed, hans ubôielige Energi og hans undtrættelige Arbeidsom- 
hed; disse egenskaber have sikret ham en agtet Plads i den 
botaniske Videnskabs Historie og de skal lade hans Minde 
leve, saalænge der fiiides en Have i Norge. 
X. 
JakOD Böckmann Barth, forstmester i Kristians amt 
i Norge, afled i Lillehammer d 27 mars 1892 i en aider af 
nyss fyllda 70 âr. Förutom arbeten angâende skogshusball- 
ningen bar ban skrifvit en omtyekt uppsats om ’’Knutsho 
eller Fjeldfloraen, en botanisk Skitse”. 
Till docenter i botanik vid Upsala universitet aro dok- 
torerna 0. Jtiel och T. Hedluxd utnâmnda. 
Till lektor i botanik, zoologi och trädgärdsskötsel vid 
Ultuna landtbruksinstitut âr doc. A N. Londström i Llpsala 
utnâmnd. 
Till Konservator vid museet i Tromsö âr prof. G. 
Lagerheim i Quito utnâmnd. 
Resande botanist Br. A. 0. Kilhman amnade under 
instundande sommar uppehâlla sig vid sjön Umpjawr i Ryska 
Lappmarken och pâ de kringliggande högfjellen; vâgen tages 
längs den förut obefarna Limba-Hoden Samma trakter be- 
sökas i geologiskt syfte af dr. W. Ramsay, som âtfôljes af 
ingénieur A. Edgren i egenskap af topograf. 
