189 
”Forslag til Regler i den botanisk-systematisœ 
Nomenclatur, udarbejdede af undertegnede Udvalg og 
vedtagne af den botaniske Forening i Kjobenliavn. ' 
”1. Familienavne afledes al Slægtsnavne med 
Tilfojelse af Endelsen -aceae. 
Herfra undtages saadanne garnie Familienavne, 
som bave gamme! Hævd og almindeligt bruges, f. 
Ex. Umbelliferae, Composifcae, Palmae, Gramineae, La- 
biatae, Oruciferae, Fluviales. (Borraginaceae fore- 
trækkes for det linnéiske Asperifoliae.) 
Et Mindretal (Job. Lange) mener, at fra den 
almindelige Regel ogsaa maa undtages Familienavne, 
som ende paa -ineae og -ideae, naar de afledes af 
Slægtnavne paa is og ix (f. Ex. Berberideae, Salici- 
neae, sml. Pariser-Kongressen af 1867, Art. 22, 1). 
2. Underarters, Varieteters og Formers Be- 
tegnelse. Under a r ter betegnes ved et * foran Nav- 
net, og deres Kjon retter sig efter Slægtens. 
Til Betegnelse af Varieteter og Former bor 
ikke benyttes græske eller latinske Bogstaver (und- 
tagen i Monografier), men ’Var.” og ”f.”. Navnene 
bor i Kjon rette sig efter ’’varietas” og "forma”, 
altsaa altid Ç. 
Det anbefales, for nye Varieteter og Former at 
give Navne, der ere saa betegnende som muligt til 
Adskillelse fra Hovedarten og andre Varieteter eller 
Former. 
3. Henfores en Art til en anden Slægt, 
anfores Artens Autor i Parenthes og derefter Navnet 
(udenfor Parenthes) paa den Fork, som liar henfort 
den til den paagjældende Slægt. Ophojes en Varie- 
tet til Art, betegnes den paa folgende Maade: . . . 
(A. var.) B, hvor A. betyder Varietetens Autor, B. 
den, som har ophojet den til Art (f. Ex. Primula 
acaulis (Linn, var.) Jaccp Reduceres en Art til Va- 
rie tet, betegnes denne paa tilsvarende Maade, idet 
der efter Autor- Navnet (indenfor Parenthes) kan til- 
