mer eller mindre spetsiga; de inre elliptiska eller âgg- 
rundt lansettlika, hinnkantade, ej tillspetsade sâsom 
hos J. lamp., utan rundadt eliuru ej sâ bredt trubbiga 
soin lios J. alp., der de oftast äro nästan tunglika. 
Stândare med knapper af strängarnes längd. Kaps- 
lar mindre trubbiga an hos J. dip. ock mindre till- 
spetsade an hos J. lamp, samt i motsats tili fôrhâl- 
landet hos dessa arter nästan alltid blott med sjelfva 
uddspetsen räckande train öfver perigonbladen, detta 
dock uteslutande beroende derpâ, att trôna i de allra 
fiesta fall stannat pâ tidiga utvecklingsstadier ; for 
ôfrigt, likaiedes till följd häraf. skarpt prismatiska och 
med konkaverade sidor. Frön sâsom val utbildade 
ytterligt sparsamma, c. 0,5 mm lânga, brunaktiga (hos 
J. alp. mörkt rödbruna, hos J. lamp, gulbruna). 
Sverige. SJcâne: Pâ det sandiga strandbältet vid 
îtingsjôn mellan Rônnebro och Bo, isynnerhet midt- 
for Fairyhill (Mürb., 1891); mellan Engelholm och 
Engelholms hamn, särskildt innanfor sanddynerna vid 
Bônneâns utlopp (Mukb., 1891). — Norge. Jæderen : 
Strânderna af Sele Vand (Mukb., 1884). 
I sin habitus och särskildt hvad inflorescensen 
angâr företer J. alpinus X lampocarpus en rik vei- 
ling, i det den plägar âterspegla än den ena än den 
andra formkombinationen hos den sâ mänggestaltade 
J. lampocarpus. Med liänsyn tili systematiskt vigti- 
gare egenskaper är den emellertid, sâsom af beskrif- 
ningen framgär, strängt intermediär, och dess särkil- 
jande frän stamarterna blir vid närmare bekantskap 
med dessa redan pâ den grund sällan förenad med 
större sväriglieter. Dess igenkännande underlättas 
för öfrigt i väsentlig män af de fysiologiska och bio- 
logiska egenheter, den i likhet med flertalet hj-brider 
företer. Under det stamarternas kapslar mot frukt- 
mognaden äro fylda med väl utbildade frön, bära hy- 
bridens placentor blott en mängd döda, hinnaktiga 
cellmassor, de förtorkade äggen. I sammanhang här- 
