200 
— Sâval det sporadiska upptrâdandet utan sammanhang 
med det ôfriga utbredningsomrâdet som det jämförelsevis 
hastiga försvinnandet öfverensstämmer emellertid äfven 
med livad man frân fiera hall känner om nâgra andra 
pâ stränder uppträdande arter. Sa erinrar Kerner *) 
om hur Coleantkus subtilis, känd frân Indien, upp- 
trädde i Böhmen, hur den tropiska Scirpus purpu- 
reus plötsligen anträffas pâ Greneversjöns stränder o. 
s. v. — Att en art om den kommer in pâ en gynsam 
lokal Jean sprida sig med en rent utaf fôrvânande ha- 
stighet framgâr af det exempel vi ega pâ Myricaria ger- 
manicas uppträdande pâ Ringsjöns sydvestra strand. **) 
I det fallet är det füllt säkert att den utkommit frân 
en tradgârd i närheten; endast ett par âr derefter 
fans den i tusentals exemplar pâ den nyligen torr- 
lagda sjöstranden. — Huruvida Artemisia Steller iana läm- 
nar grobart frö hos oss känner jag ej säkert ***), men 
minsta gren slar med lätthet rot. Härdig synes den 
vara t. o. m. vid Stockholm enligt meddelande som 
Prof. V. B. Wittrock lämnat mig om ett frân Skâne 
härstammande exemplar, som väl öfvervintrat i Bergi- 
anska trädgärden. 
Af de nu nämda förhällandena torde framgâ att 
den sannolikaste förklaringen at Artemisia Stellerianas 
förekomst sâval i Sverige som i Danmark sâvidt vi 
nu känna dess utbredning är att den — t. ex. med fäg- 
lar f) — spridts frân norra Tysklands eller Danmarks 
trädgärdar, pâ de sandiga hafsstränderna funnit en med 
dess biologiska fordringar passande lokal, där den dock i 
stört sedt endast synes vara sporadiskt uppträdande. 
*) Pflanzenleben 803. 
**) Bot. Notiser 1886. sid. 175. 
***) Under mängarig kultur i Eslöf (Skâne) har den satt frön, 
men vid ett en gang gjordt försök att sä dessa visade de sig ej gro- 
bara. 
f) All tanke pâ ballast förbjudes genom lokalernas beskaffen- 
liet och läge. 
