205 
färligen med 60 0 lat. Utom i Hjelmaren är den 
nemligen funnen yid Tavastehus (dit antagligen in- 
förd fran Ryssland, enligt Lindbeeg: Sitzungsber. der 
Gesellschaft ”Soc. pro Fauna et F. -F.”, Sitzung 13 
Maj 1884), yid St. Petersburg samt (nägra grader 
längre i söder) vid Nischnij-Nowgorod. 
I Sverige bar den, mig veterligen, icke med 
säkerliet förr blifvit funnen. Enligt Hartman, Sk. Fl., 
10 och 11 uppl., har i Skane och Halland en möj- 
ligen ‘ hithörande form anträffats af A. J. Retzuis. 
Men enligt hvad soin uppgifves af G. Johanson ("Om 
Bidens radiata Thuill. och B. platycephala Orst. — 
Bot. Not. 1871, N:o 2, s. 55) öfverensstämmer icke 
exemplaret i Retzii herbarium med B. radiata Thuill. 
och ”är atminstone omtvisteligt”. 
Att arten icke förr anträffats hos oss, béror 
sannolikt pâ, att den tillhör de af Elias Fries s. k. 
meteoriska växterna, d. v. s. sadana, som heit plöts- 
ligt uppträda pa lokaler, som undergatt genomgri- 
pande yttre förändringar (jmf. Ascherson, anf. st.) 
Äfven utom Sverige har den pâ fiera stallen paträffats 
just pâ sadana slags lokaler. Sa uppträdde den form, 
som lag till grand för Orsteds v platycephala ” i en ut- 
torkad sjö (St. Jorgensson) pâ Sjælland; liknande synes 
förhallandet ha varit vid Königsberg (jmf. Just’s Jah- 
resber. 1879, VII, II, s. 244); likaledes i Jura (jmf. 
Ascherson). 
Pâ ett par stallen — vid Tavastehus (Sitzungsb. 
d. Ges. ”Soc. pro F. et F. F., Sitzung 3 April 1886), 
vid St. Petersburg (J. Schmalhausen, über Pflanzen- 
hybriden. — Beobachtungen aus der St. Petersbur- 
ger Flora 1874) liafva hybrider mellan B. radiata 
och B. tripartita anträffats. — I sammanhang har- 
med skulle kunna nämnas, att jag saväl i Riksmusei 
som Upsala Universitets herbarier paträffat Svenska 
former (fran Smaland, Upland och Stockholm) som 
med afseende pa vegetativa karaktärer betydligt när- 
