231 
Uti anclra fall uppkommer ett intercellulärt kanal- 
system pâ skizogen väg. Härvid uppstâr ett vexlande 
antal kanaler, som f'örlöpa i organens längdriktning 
ocli förekomma saväl i stam som i bladstjelk och rot. I 
regeln afdelas äfven dessa intercellularer förmedelst kär 
och hvar uppträdande parenkymdiafragmer. Arter 
af Nymphcea och Nuphar samt Menyanthes liöra hit. 
Dessutom stâ kanalerna i de olika Organen i förbin- 
delse med hvarandra, hvilket är särdeles tydligt hos 
Nympho, a . Uti denna senares stam finnes dessutom midt 
for hvarje bladfäste en svampig lakunös väfnad, sä att 
stammen pâ detta satt i periferien far ett tätt liggande sy- 
stem af svampiga väfnadsgrupper, hvilka ätskiljas af mel- 
lanliggande till epidermis stötande fasta väfnadsstycken. 
Jemte detta skizogent anlagda kanalsystem före- 
kommer hos sistnämda växter äfven som väl kändt är 
ett annat pâ lysigen väg uppkommet kanalsystem, i 
det kärlelement upplösas och lemnar plats för i orga- 
nets längdriktning gäende smala kanaler. De arter, 
som särskildt studerats med hänsyn tili inre blödning, 
hafva salunda varit af slägtet Cucurbita företrädesvis 
Cucurbita melanosperma , bland Balsamineerna Balsa- 
mine hortensis , Impatiens Noli tangere. I. cristata , T. 
tricornis samt framför allt I. glandulifera ; vidare Nym- 
phcea alba , Nupliar luteum , Menyanthes trifoliata , Phy- 
tolacca decandra samt Alisma Plantago. Samtliga upp- 
räknade växter hafva lemnat exempel pâ den art at 
blödning, som här är i fräga, och samtliga hafva med 
afseende pâ trän- eller närvaron af inre blödning, sä 
vidt jag kunnat finna, följt samma lagar och visât 
fullständig öfverensstämmelse, äfven om förhällandena 
nnderstundom synts motstrida en dylik likhet. De 
arter, som dock företrädesvis undersökts och som under 
heia observationstiden, under sommaren är 1890 tili 
och med sommaren 1892, iakttagits i här föreliggande 
hänseende äro Cucurbita melanosperma samt Impatiens gl om- 
dulifera, medan öfriga arter endast observerats under en 
