237 
delvis eller nästan heit fylts med vätska. Till en 
början kunna de redan afsatta dropparne âter fpr- 
svinna, dâ varma och för växtlighet gynsamma dagar 
inträffa; de komma dock igen, när afkylning intrader. 
Men äfven sedan hâligheten börjat fyllas med vätska 
kan, sâsom âtskilliga observationer gifva vid banden, 
st je] kens vätskeinnehäll märkbart minskas, och vätske- 
pelaren afkortas rned ända till 1 ctm 1 ). Afskäres ett 
dylikt med vätska till en tredjedel fyldt blad försig- 
tigt ffân stammen, sâ att hâligheten ej öppnas, och 
sârytan öfverdrages med t. ex. paraffin och bladet 
inplantas i fugtig sand samt utsättes för högre tem- 
peratur, omkring 25 0 C, sä att lifligare transpiration 
möjliggöres, résorberas den uti bladskaftet befintliga 
vätskan till en god del efter förloppet af 6 — 7 dagar. 
Afskäres bladskifvan likaledes sa, att hâligheten ej 
öppnas, tyckes ej nägon tillökning af innehället i 
stjelken ske, utan försvinner sâ smäningom saften, pa 
samma gäng stjelken vissnar bort och dör. Den tid, 
som âtgâr för att en bladstjelk skall till god del fyllas, 
är ytterst varierande och har det ej varit möjligt att 
närmare bestämma densamma. Har emellertid afsönd- 
ringen börjat och de för densamma gynsamma yttre 
förliällandena fortfara, tyckes en bladstjelk kunna 
tili hälften fyllas pâ en vecka eller möjligen pâ nägra 
dagar. Mängden af den afsöndrade, svagt sura saf- 
ten kan likaledes variera. Om man antager, att ett 
dylikt bladskaft i medeltal uppnâr en längd af 20 — 
25 ctm höjd och är tili hälften fyldt med vätska och 
hälighetens genomskärning beräknas tili 0.75 — 1.00 ctm 
och man förutsätter, att kanalen är lika vid upptill 
som nedtill, torde det vara lätt att beräkna den qvan- 
titet saft, som oftast rymmes inom bladskaftets hälig- 
0 Har liksom hos Balsaminerna äro väfnaderna sä pass genom- 
skinliga, att man kan skymta den inneslutna vätskan och pâ detta 
satt bestämma, hnru llögt eller lagt den star inom organets ha- 
lighet. 
