•240 
droppar pâ käligketernas väggar, kvilka sedermera 
kunna tlyta sarnman till käligheternas bottnar, i regeln 
synes taga sin början nedifran ocli gâ uppât mot orga- 
nens spetsar. Sâledes fyllas t. ex. hos Alisma Plan- 
tago eller a mm tydligare kos Phytolacca decandra delvis 
de nedersta ock sâledes de äldsta kâligketerna etter 
kamrarne först, medan de öfversta eller yngsta sam- 
tidigt sta alldeles torra eller i kvarje fall äro i saknad 
af flytande innekäll. Oftast äro ocksä de yttre blad- 
skattens intercellularer kos Nymphcea saftförande, under 
det de innersta eller yngsta bladskaftens kanalsystem är 
enbart luftförande. Härvid är dock att märka, att en 
sâdan relation endasfirör blödning inom samma slags or- 
gan. Beträffande organ af olika natur gäller äter säsom 
regel, att blödningen visar sig först i bladen ock 
derefter i stammen; sä lära oss ätminstone förhällan- 
dena kos Cucurbita ock Alisma. Följa vi nemligen 
förloppet af den inre blödningen hos Cucurbita mda- 
nospenna visar sig droppafsöndringen i första rummet 
uti bladskaftet, der den gär neditrân uppât ock öfver- 
g;är sedan till stammens käligfketer. för sä vidt 
stammen ännu är i full lifskraft, ty annars 
uteblifver, säsom förut redan antydts, all blödning 
af kär afsedda art i denna. Yi finna derför ocksä. 
kurusom bladskaftet till stör del kan vara fyldt 
med vätska medan stammens rum ännu innekälla föga 
eller intet deraf. Pä samma satt förkäller det sig 
med stam ock bladskaft kos Nymphcea ock Nuphar. 
Och detta torde stä i naturligt sainband med den 
öfverfjdlnad af vatten, som är förenad med hämman- 
det af vätskeströmmen, dä denna öfverfyllnad finner 
sin afledning i organens nedre delar, der cellernas 
motstând mot filtration mäste vara mindre. 
Söka vi närmare efter härkomsten af den vätska 
som pä detta sätt införes i käligketer inom växtens 
inre skola vi finna grundad anledning tili det anta- 
gandet, att den inre blödningen till en viss del härrür 
