245 
af stamdelar af t. ex. Cucurbita , Alisma eller Impatiens , 
yare sig hela eller tukluf'na, liyilka en längre tid fâ 
ligga uti karminlösning eller nâgon annan denned 
jemförlig färgvätska. Färgvätskan intränger nemligen 
i första liand genom de stallen, der intercellnlarerna 
utmynna nti centralhäligheten, ocli ixtbreder sig här- 
ifran med fördelningen af cellmellanrummen, hvari- 
genom konstateras, hvad vi förut yttrat liärom, att 
man genom cellmellanrummen kan leda sig tili kärl- 
knippena och framförallt tili knippenas sidodelar. 
Om vi sälunda med rätta kunna pâstâ, att vät- 
skeafsöndring inom växtens inre försiggar frän inter - 
cellularernas väggar utan att vara koncentrerad tili 
nâgon viss del af densamma utom deruti, att densamma 
tyckes företrädesvis utgâ frän sadana ställen, midtför 
livilka kärlknippen i omgifvande väfnad ha sin plats, 
âterstâr att afgöra, hvarifrän den vattenhaltiga vät- 
skan kommer, och hvilka vä-fnader eller celler, som af- 
sfndra densamma. Härvid torde en kemisk under- 
sökning af den vätskas sammansättning, som genom 
inre blödning samlas uti intercellularerna och samlas 
i sa stör mängd, att en kemisk annalys af densamma 
öfverkufvud taget är möjlig, lemna nâgon ledning. 
En sädan kan för öfrigt vara af sä mycket större 
intresse som mig veterligt, ännu ingen kemisk bestäm- 
ning företagits af den vid inre blödning erhällna växt- 
saften. Kemiska analyser af blödningsvä-tskor hemtade 
frän yttre blödning saknas deremot ingalunda utan 
hafva sädana utförts tili ett ganska behörigt antal icke 
blott af de blödningssafter, som erhällas vid hvad mangen 
kallar blödning i egentlig bemärkelse, utan äfven af 
safter, som utträda ur vattenklyföppningar eller vat- 
tenporer. De résultat, som dessa lemnat, äro emel- 
lertid ytterst vexlande, hvarför ocksa inga allmänna 
slutledningar af dem kunnat dragas. Genomgäende 
hafva de dock adagalagt, att den vätska, som genom 
blödning ur växter utpressas, innehâller endast en 
