65 
Förekommer tillsammans med a, ehuru sparsamt, vid 
Hvellinge i SJcâne (A. Pihl Sept. 1891.) 
[Dessa exemplar äro af nästan samma kraftiga växt som 
a, under det ex. frän Jyll, uti Lunds Bot. Inst, samlingar äro 
af en klen och spenslig växt, hvilket och fig. ‘2909 uti Fl. Dan. 
49. tycks bekräfta.] 
confusum t^Godr.) Garcke X paucistamineum 
(Tausch) Schur. — Nov. hybr. 
Stjelk af mättig groflek, mörkgrön, grenig, glatt 
och trind. Flytblad kanske nägot minclre än de äro 
i allmänhet lios confusum, pâ bäda sidor glatta (pä 
undersidan kan ett eller anuat fiut hâr observeras) 
med djupt 3 — 5 flikad skifva, hvars lober ha 5 — 6 
temligeu spetsiga smaflikar, stundom med radierande 
mörka strimmor. Bladskaft temligeu langa med nästan 
glatta vidvuxna slidor utan öron. De nedsänkta bladen 
föga skaftade, med ofvan vatten tili en pensel sam- 
manfallande flikar. Blomskaft korta , knappt sä langa 
som bladen, ef'ter blomningen vinkelrätt utstäende 
frän stammen (utböjningen inledd med en halfcirkel 
stör skarp krökning uppät), tyclligt afsmalnande. 
Knoppar (endast tvenue iakttagna) lätt äggformiga. 
Blommor stora. Kronblad hvita med gul klo, 5 — 7 — 
9-nerviga, ej täckande hvarandras kanter, minst drib- 
belt sa lânga som foderbladen. Ständare (5 blommor 
iakttagna) .9 — fi, längre än pistillerna. Fruktfästet 
härigt. Fruktsamlingen nägot kägelformig med om- 
kring 20, glatta tvärrynkiga, med temligeu längt, lätt 
krökt spröt försedda smänötter. 
Päträffades af mig i Sept. 1891 viel Foteviken (Hvellinge 
s:n) Skäne, uti trenne exemplar, växande bland confusum. B. 
paucistaminecum * Petiveri , och * jiaccidum funnos i närheten. 
[Vid hastigt päseende och växande bland hundradetals ex. 
af confusum. tilldrogo sig dessa ex. endast ringa uppmärk- 
samhet, hufvudsakligen genom sina flytblad, hvilkas omkrets 
utgjorde större del (ungefär 216°— 288°) af en cirkel än hos 
confusum och hvars 3 — 5 lober (hos confusum vanligen 3) 
voro försedda med flere och spetsigare smäflikar. Stjelk 
trind, liksom blad, slidor och karpeller glatta. Genom de 
korta, vertikalt frän stammen utstäende fruktskaften, genom 
