75 
Dumortier som art). Blommor medelstora, störst af 
de tre underarternas, med 7 — 9-nerviga kronblad. 
Stândare ofta 12 — 14. Fruktsamlingen ruud eller 
kägelformig (ß) med talrika finhariga smanötter. 
'll-. April — Okt. Förekommer temligen allmänt i hela 
Sverige, och troligen gäende lika längt normt som förega- 
ende (i Kgl. Vet. Akad. saml. finnas sibiriska exemplar frân 
70° 20’ nb.) 
ß Rionii (Lagger) Nyman. [Sub Ranunculo som 
art: Lagger: FI. 1818; sub Batrachio : Nyman (som art), 
Sylloge FI. Europ. 1851 — 55.] 
Fruktfästet utdraget, sa att fruktsamlingen blir 
kägelformig. 
Sällsynt Skâne bL anc lskrona : Tullberg), Smell. (Öland 
Replinge L. M. Neuman), Gottland (Lärbro: Hartman.) 
II. c. (se ofvan). 
9. circinnatum (Sibth.) Spach. Sub Ranunculo: 
J. Sibthorp, FI. oxon. 1791; sub Batrachio: E. Srach, Hist. 
Nat. d. veg. (1831—48) vol. VII. 1839). 
Stjelk ej synnerligen grof, sällan grenig, stundom 
ganska lang, tydligt fyr- sällan trekantig. Flytblad 
saknas. De nedsänkta bladen äro oskaftade eller (de 
neclre) sällan kortskaftade med otydliga öron, findelta 
med korta, temligen fina, styfva, rundt om stammen 
och vinkelrätt mot densamma utspärrade, ofvan vatten 
ej sammanfallande flikar. Blad mycket kortare an 
stamleden. Blomskaft temligen langa, efter blomnin- 
gen svagt bäglikt utät böjda. Knoppar plattade runda. 
Blommor sma eller medelstora. Kronblad hvita med 
gul klo, 5 — 7 — 9 — nerviga, ej täckande hvarandras 
kanter, 2 — 3 gänger längre än de nerböjda, snart 
affallande foderbladen. Stândare 25- 30, föga längre 
än pistillerna. Fruktfästet harigt. Fruktsamlingen 
klotrund eller lätt tillspetsad med talrika, vanligen 
kariga, snedt äggformiga med kort spröt försedda 
smanötter. 
TJ-. April— Augusti. Förekommer i alla landskap söder 
om Dalelfven, knappt nordligare. 
