94 
annan gang uppdelade i flikar, hvilka dock i sa fall 
alltid äro trnbbigare an lios de nâgon gang flikiga 
regnbladen. Denna typs geografiska utbredningscentra 
äro belägna i gränstrakterna tili jordens ökenbälten 
och steppländer t. ex. pâ Kanariôarne, i vissa delar af 
Dahomey, och pâ vissa stallen af Medelhafsflorans 
omrâde. 
En annan typ som ündantagsvis lörekom i regn- 
omrâdet var den, hvilken jag vill gifva namnet sno- 
blacl. Denna typ, till hvilken t. ex. vâra löfträd höra, har 
tnnna, mer horisontala, sâgade och i knoppen veckade 
blad, som nâstan sakna spets och leddynor. Denna 
bladform tillhör typiskt trakter af jorden med normal 
nederbörd och snô under vintern. 
Den forra af dessa bâda typer har utan tvifvel 
invandrat pâ Kamerunbergets regnomrâde frân det 
torrare slättlandet i trakterna norr om berget, den 
senare frân de högre belägna bergstrakterna. Dessa 
typer äro emellertid betydligt modifierade tili närmare 
öfverensstämmelse med regnbladen, eller ocksâ före- 
komma andra anordningar eller inre egenskaper, som 
möjliggöra deras förekomst pâ omrâdet. 
Pâ de tropiska slättlanden däremot äro regnblad. 
daggblad och nâgon gang snöblad blandade om hvar- 
andra, och typerna gâ mera ôf’ver i hvarandra och 
äro längt ifrân sâ tydliga som i de omrâden, dâr de 
klimatiska förhällandena äro mer ensidigt utpräglade. 
Pegnomrâdet utbreder sig liufvudsakligen sâsom 
ett balte närmast omkring Kamerunbergets fot samt 
dessutom sâvâl ât vester ut tili kafvet som ungefär 
ett tiotal kilometer normt. Afven i själfva bergs- 
trakterna är nederbörden ganska riklig. 
Här är alltsä ett af de bildningscentra für regn- 
blad, som förekomma hufvudsakligen omkring tropiker- 
nas högre bergstrakter i närlieten af jordens termiska 
ekvator. Andra sâdana centra för regnblads utbild- 
ning âterfinnas i Columbia-Bolivia i Sydamerika, i 
