115 
samma är künde spridas öfver heia det torrlagda om- 
rädet. Men det lär väl svärligen kunna med nägot 
sken af sannolikhet antagas, att en hei skara af fog- 
lar, medförande Artemisia- frön, slagit sig ned pä just 
det för denna art lämpliga strandbältet och sälunda 
pâ en gang spridt frön öfver större delen af artens 
nuvarande omräde. Lika osannolikt förefaller det, 
att foglar ärligen under loppet af fiera är skulle hafva 
aflemnat frön _af ifrägavarande växt endast pa denna 
del af husten. Liknande betänkligheter kunna fram- 
ställas emot den föreställningen, att nagot annat trans- 
portmedel föranledt denna vaxts hitflyttning. 
För utredandet af denna fräga vore det emellertid 
af stör vigt att känna tidpunkten för ifrägavarande 
yäxts första ankomst tili Europa och i all synnerhet 
dess norra del. Dess värre saknas, sä vidt jag vet, 
alla data, soin kunna lemna nägon upplysning i sädant 
afseende. Men arten beskrefs först 1835 af Besser , 
och det lär väl fâ anses mycket sannolikt, att den 
först nägra är derefter började odlas i trädgardar, 
liksom att den först längt senare kommit tili norra 
Europa. Först i medio af 1860-talet odlades den i 
botaniska trädgärden i Ivöpenhamn och det är föga 
troligt, att den langt dessförinnan funnits i norra 
Tysklands trädgardar. Den fanns emellertid redan 
1876 blommande pa skänska kusten, och enär den 
säsom flerärig behöfver längre tid för att hinna tili 
blomning och det ej gerna kan antagas, att den upp- 
täcktes i Skäne samma är som den första gängen 
blonnnade, sä torde äfven af dessa omständigheter 
lfamgä, att denna växt funnits i Skäne före den tid 
da den första gängen infördes i norra Tysklands och 
Damnarks trädgardar. 
Vore A. Stelleriana verkligen pä nagot för oss 
obekant satt inkommen tili Skäne fran trädgardar i 
nägot af grannländerna, sä mäste denna art, i betrak- 
tande af den kor ta tid den härstädes haft tili att 
