130 
innehàller, om man, sâsom väl bruket plägar vara med 
aldre beskrifningar, under öfverseende med M ter- 
minologien vill soka fatra memngen i besknfnin 0 en 
Tutet ftr slaktet tommande kannetejen m» 
val en karakteristisk redogiirelse for de foi slaktet 
ganska utmärkande hanblomgrenarne ocb den atfo jes 
lessutom af en enligt LranBERO naturtrogen afbi dn 
af växten. Dôljas bOr ej den omstandigbeten att D 
LENics troligeu blott genorn ett bristfalligt exernp ar 
synes bafva kommit att uppstâlla sitt nya slakte. hml- 
ket framgàr dels daraf, att ban ej ens tjckes h 
haft klart for sig, att ban bade for s, g 
eftersom kan förlade sitt nya slakte mellan slaktena 
Zo.oâiun, oeb Sclavs, dels daraf att ban rsamma 
Publikation hänför andra Poreïla - arter till sitt sta^e 
Lickenastm», som inotsvarar Jungcrmama i vidsteaokt 
bemärkelse. Lange fOrblef slaktet ocb 
en gâta for andra botanisier, sa t. ex for Lime ocb 
Jussieu- men 1797 löstes denna gata a£ Dicton, so 
undersökt Originalexemplar af ?" ' e f ^ 
med iämfört frân Amerika erballna fruktbarande ex 
7ar 7 grand hvaraf ban beskref ocb atb.ldade den- 
samma, bvarvid ban öfter fruktens teskaffenbet ta de 
den till slaktet Jungermama under narnn at • . 
Betvdelsen af slaktet Fr, relia bar salunda füllt k 
Zh tydligt blilvit utredd 26 âr, förr an namnet 
MaMheca Don. sIg dagen. Namnet bansy M viss^ 
pâ en missuppfattmng af vaxtens organ men 
7t pàbordar i sjalfva verket ej slaktet nâgon kaiak- 
Miiea, foramiiiibiis exllibus (duobos s„peri»s, reliqui. per l.lera 
hieccratibus, farinam fondent.«; eemina non , L b egagna , 
Slâktnamnet Pmlla ocl. artoanmet P.ptnMta m O B 
«/-denn, lid . Hier = 
sr“ bi..;: :: ■» ~ 
“ ville erkänna Jessa nanm si.om nëjaktigt gnmdade for.it sa 
^;,e de vu bllfva de,, dâ d. begagna, efu r D.CXSOKS erk.odt 
nöjaktiga utredning af deras betydelse. 
