227 
blir den endast buske. (L. M. Neuman). — Ännu nära 
tva och en half breddgrad ät norr uppgifves den 
emellertid säsom förekommande alldeles invid själfva 
kusten. Den tyckes dock vara mycket sällsynt, och, 
savidt jag vet, ej anmärkt pâ fiera än fern punk- 
ter, nämligen ’’stränder at Nordmalingsfjärden”, 
Degerfors 1 ), Nysätra yid Mjösjön 2 3 ), Burvik i Skel- 
leftea sn samt pâ öar (enligt Schübeler Reuö. Sandö 
och Nötö) i Pitea skärgard :i ). Rektor L. M. Neuman 
har emellertid meddelat mig att det ännu är outredt, 
huruvidg, en i Norrbotten förekommande form är en 
A. glutinosa X incana eller en ny art”. Han känner 
s ikert A. glutinosa ej nordligare än Ornsköldsvik. Dr 
C. Häkansson har emellertid i bref till Krok nppgifvet 
att A glutinosa skulle finnas pâ sistnämda lokalerna. 
Innan jag ingâr pâ de subfossila fynden bör före- 
kom sten af Ainus jmliescms inom Jämtland i korthet 
beröras. Om — nägot som jag ej har direkt anled- 
ning att betvifla — den värkliga A. pubescens eller 
närmare angifvet Ainus glutinosa X incana är iaktta- 
gen pâ de nedan nämda lokalerna inom Jämtland, 
dar nu, enligt P. Olsson 4 ), A. glutinosa alldeles sak- 
nas"), har man ett säkert be vis for denna arts forn- 
tida förekomst langt vesterut inom Storsjöns vatten- 
omräde. Den uppgifves fran följande punkter, frän öster 
tili vester : vid Fisksjön i Hasjö sn, pâ Prösön vid One 
och Vagled, vid Nyland och vid Nordsjö-berget ett par 
kilometer norr orn Undersäkers sns kyrka samt vid 
') Backman & Holm. Elementarflora öfver Yesterbottens och 
Lapplands fanerogamer. — Luleä 1878. 
Risberg. 
3 ) Backman & Holm 1. c. . 
s ) Om de jemtländska fjällväxternas utbredning inom Sverige. 
— Östersmid 1890, sid. 1. Läroverksprogram. 
p Afven i Härjedalen synes Ainus ghttinosa alldeles saknas 
Jfr. Düsen, K. F., Bidrag tili Härjedalens och Helsinglands flora. 
K. Vet. Akad. Förh. Öfvers. 1880 N:o 2 — , sid. 37. — I detta arbete 
Annes artlista öfver alla inom provinsen Härjedalen funna arter. 
