230 
visa l ). Dessa bägge fÿnd sä längt vesterut pä halföu 
ange tämligen säkert att växten, da den ju svärligen 
kan ha kommit frän vester, maste vara ännu äldre i 
andra delar af Skandinavien. — Inom Norrland är 
den funnen i kalktuffen vid Filsta tillsamman med 
Dry as octopetala och Firnis silvestris enligt exemplar i 
Riksmusei samlingar, hvilka professor A. G. Nathorst 
delgifvit mig. Han omnämner ocksä arten i listan 
pä kalktutfväxter 2 ) frän Jemtland 3 j. Dâ nu alla fynd 
tyckas gifva vid handen att de hittills kända tufiaflagrin- 
garne inom Norrland äro äldre än granens invan- 
dring, och Ainus incana finnes i en af de mera upp- 
lysande af dessa tuffer, är härmed ju ocksä visadt 
att den inom Jämtland är äldre än granen. — I torf- 
mossar är Ainus incana i Norrland af Tolf |1. c.) 
funnen vid Ann (?) samman med fur, björk och asp, 
vid Lit (c. 260 m. ö. h.) i blekeblandad torf samman 
med björk, asp, Salix phylicifolia och gran. 
(sparsamt), vid Asele i lera samman med fur och 
björk samt, enligt välvilligt privat meddelande, samman 
med samma arter vid Orgnäs och Lomsjön. Sernan- 
der 4 ) har funnit den i Timmermossen, Näs sn 
1 ) ßLYTTS (Christiania Videnskabs-Selsk. Forh. 1893 X:o 5. sid. 
48) pâstâende att mitt fynd ingenting bcvisar beror tydligtvis pä. 
att ban ej uppmärksammat hvad jag betonar. Detta är ej att trädläm- 
ningar f unnits ofvan trädgränsen, utan att en tydlig förändring 
i bestandets beskaffenhet frän graal tili björk samt frän björk tili 
viden egt rum. Det är detta som "aldrig förr varit fastslaget” och 
det är det som visar att graalens tillbakavikande här ligger langt 
borta i tiden. 
2 ) Blytt upptager den med ? frän ’’birketuffen ved Leine”. (Om 
to kalktufdannelser i Gudbrandsdalen. — Christiania Videnskabs. 
Selsk. Forh. 1892 N:o 4, sidd. 13 och 16). Om arten finnes här un- 
der de förhallanden Blytt beskrifver. är den tvifvelsutan af liög 
aider i trakten. 
3 ) Föredrag i botanik vid K. Yet. Akad. högtidsdag d. 31 mars 
1887. — Stockholm 1887, sid. 13. 
*) Die Einwanderung der Fichte in Skandinavien. — Engler s 
Jahrb. Bd. 15. (1892), sid. 62. 
