2 86 
man den dock frân detta genom Chr. Em. Hansen ’) 
ur messen Femsölyng mellan Ny-Holte och Hörskolm. 
— I Svei'ige angafs den först frân öfre delen af fur- 
lagret i kalktuffen yid Benestad af Nathorst 2 ) en- 
ligt Kurcks fynd. Själf liar jag 1890 anträffat 
arten i furlagrets öfversta del i Eslöfs mosse samt 
troligen äfven i ett par andra mossar i Skane. 
Af samma älder sjmes den äfven vara i en sötvat- 
tenslera, som underlagrar en mosse pä Ronneby 
brunns omräde 3 ). Före eken har alen äfven upp- 
trängt pa urbergskullarne söder om Göteborg, som 
fyndet vid Ivromosse 4 ) visar. Detsamma har varit 
fallet i norra Smaland där Tolfs s ) fynd vid Fla- 
liult ger vid banden att Ainus glutinosa är äldre 
än den rika löfträdsvegetation med ek, ask, lönn 
m. fl. arter, som senare funnits kring denna 
mosse. Till samma afdelning af vegetationens ut- 
veckling hör ocksa det fjmd af al, som Nathorst 6 ) 
gjort vid Skattmansö i Upland i en lera frân Ancy- 
lerstiden. Ainus glutinosa (blad) Annes liär rikligt 
samman med fur, asp m. fl. Detta vigtiga fynd frân 
mellersta Sverige visar att arten redan tidigt egde 
medborgarrätt i floran här. Längre mot norr, pä 
Sollerön i Siljan, har Hedström 7 ) funnit denna art 
samman med fur, björk, ahn in. fl. arter i skikt, 
hvilka synas bildade i denna trakt, dä floran nätt 
ungefär tili samma utvecklingsstadium som pä de ofvan 
anförda fjmdorterna. Till tiden torde den här däre- 
mot vara nägot yngre. — Pä gränstrakterna mellan 
Svealand och Norrland tyckes det ocksa vara 
>) Vid. Medd. fr. den naturb. Foren, i Kjöbenliavn 1873, sid. 140. 
2 ) Föredrag vid K. Vet. Akad. högtidsdag d. 31 mars 1887: 
sid. 8. 
3 ) Växtp. Unders. 2. — sid. 11. 
•) 1. c. sid. 27. 
s ) 1. c. sid. 9. 
6 ) Jfr. decemberhäftet d. a. af G-eol. För. Förh. 
1. c. 295. 
