ligga nämligen pâ punkter, som en gang varit täckta 
af det postglaciala hafvet. Är det S. ghitinosa eller 
nagon hybrid med denna art maste den salunda spridt 
sig dit efter landets höjning. Efter hvad vi redan 
känna är det emellertid troligt att arten äfven en 
gang funnits i detta hafs kusttrakter, och att salunda 
ytterligare subfossila fynd skulle vara att vänta pä 
ganska nordlig breddgrad. 
För rättelser i här lämnade uppgifter eller för 
nya sadana är förf., hvilkens adress är Riksmuseets 
bot.-paleont-afdeluing Stockholm, synnerligen tacksam. 
Botaniska Sektionen af Naturvetenskapliga 
Studentsällskapet i Upsala. 
Den 9 Februari 1893. 
1. Licentiaten A. G. Eliasson redogjorde för sina under - 
sökningar öfver de anatomiska förändringar. som den s. k. 
gynophoren hos Silene glauca undergar under tiden mellan 
blomningen och fruktmognaden. 
2. Kandidat R. Seenander meddelade studier öfver lilje- 
växternas biologi. . 
Den 22 Februari 1893. 
Prof. F. R. Kjellman lemnade en öfversigt- öfver kalk- 
inlagrande, kalkupplösande och kalkborrande växter, 
särskildt Floridéer och Chlorophycéer. 
Den 9 Mars 1893. 
1. Prof. T. M. Fries förevisade följande: tvärsnitt af 
tropiska lianstammar, erhâllna frân D:r H. Schenck i Bonn, 
en hittills obeskrifven agariciné, erhallen genom odling af 
sklerotier, som insändts frân prof. J. Agardh i Lund; en 
prolifikation frân blommor af en Rosa- art. 
2. Kandidat E. Nyman meddelade intryck frân tvenne 
somrars resor i Lule och Pite Lappmarker. 
Den 23 Mars 1893. 
Diskuterades frâgan om en för Skandinavien ge me nsa m 
nomenklatur i systematisk botanik. 
Referat af diskussionen skall längre fram införas i denna 
tidskrift. 
