249 
Särskildt den stora öfverensstämmelsen mellan de 
epidermala garfämnesbehallarna synes mig vara gan- 
ska anmärkningsvärd. Förekomsten af dylika är ej 
ett sa alldeles vanligt förhällande. Da man redan pâ 
grund af yttre karakterer velat föra Parnassia tili 
Saxifraga , synes det mig som om detta förhällande 
gäfve nytt stöd härför, och att man säledes häri hade 
att se ej en blott tillfällighet, utan snarare ett uttryck 
för en närmare släktskap dem emellan. 
3. Fröken A. Cleve lemnade en framställning af de sven- 
ska Lysimachia-artern&s morfologi och anatomi. 
Literaturöfversigt. 
Neuman, L. M., Wahlstedt, L. J., Murbeck, 
S. S., Violæ Sueciæ exsic ca tæ quas adjuvante Carl 
Areskog ediderunt. . . . Fase. II. Lundæ 1893. 
Af detta utmärkta exsiccatverk har änyo en fas- 
cikel utgifvits. Af en del arter äro olika utveck- 
lingsstadier lemnade. Vi meddela här förteckning 
öfver växterna samt aftrycka beskrifningarne men icke 
de här och dar citerade synonymerna. 
31. V. alla Besser. Status vernalis; 32. — 
Status æstivalis. 33. V. alba Bess. X odorata L. 
Status vernalis; 34. — Status æstiv. 35 et 36. V. 
odorata L. 37 et 38. V. hirta L. 39. V. liirta L. 
X odorata L. f. ad V. hirtam accedens. 40. — f. ad 
V. odoratam accedens. 41. V. epipsila Led. a scanica 
(Fr.) N. W. M. f. albiflora. 42. V. uliginosa Bess. 
Fruct. et fol. æstiv. 
43. V. umbrosa (Wahlenb.) Fries. Obs! Cen- 
set Maximowicz [in Bull, de l'Acad. St. Petersb., XXIII, 
p. 321 (1877)], nec non Krok & Almqu. [Svensk 
Flora, p. 69 (1883)] Violant SelMrlcii Goldie, speciem 
americanam jam a. 1822 (in The Edinb. philos. journ., 
vol. VI, p. 324) descriptam, hue pertinere, quod tarnen 
valde dubium videtur, quum sepala ’’broadly ovate” 
esse dicantur. 
Bot. Not. ms. 
17 
