12 
52: 1 non L. X. aquatica Hermann. Flora v. Deutschl. 
u. Fennoskand (1912) non L. 
Stjälk kantig, utan vingkanter eller mycket svagt 
vingad, nedtill glatt, upptill med glandler. Blomställning 
bladlös. Knippen samlade i kranslika gyttringar, som 
äro avlägsnade frân varandra. Skenkransar 2 — 12, oftast 
7 — 8. Blad av vanlig konsistens, ej särskilt tunna, lâng- 
strackta ovala, trubbiga, rundnaggade, vid basen ofta 
med bladöron. Blad glatta eller särskilt pâ ungt stadium 
korthariga. Formen är karaktäristisk. Största bredden 
vid mitten. Den typiska formen har bladen dubbelt sä 
länga som breda. Blommor mörkbruna, växlande i stor- 
lek. Foder glatt med ljuskantade flikar. Dessa ofta mer 
eller mindre tandade eller t. o. m. söndertrasade. Blom- 
mar juni — juli. Flerärig. 
I Sverige funnen endast i Bohuslän pa Hisingen 
1882 av C. O. Boije av Gennas (U.). 
Hemland V. och S. Europa N. Afrika. 
Anm. De bohuslänska exemplaren äro ej füllt över- 
ensstämmande med de alpina utan likna mera exemplar, 
som författaren sett frân Spanien. 
9. S. alata Gilib. Fl. Litli. (1781) non A. Gray 
Syn. S. aquatica L, sp. pl, 1753 p. p., Flor. Dan III 507. 
X. Ehrharti Stevens. Ann. Nat. Hist. ser. I 5 (1840): 
.S’. Balbisii Koch Synops. Fdor. Germ. ed. I 1837 non 
Hornem, X. Neesii Wirtg. Yerh. Nat. Ver Bheinl. I (1844). 
Stjälk kantig i regel brett vingkantad, glatt med 
undantag av de linare blomställningsgrenarna, som äro 
glandelbärande. Blomställning yvig, vipplik, oavbruten, 
med smä lancettlika, helbräddade högblad. Blad ägg- 
runda — brett lancettlika, spetsiga, vasst sâgade med smala 
mot bladspetsen riktade sägtänder. De fullständigt glatta 
bladen med största breden under mitten, ungefär dubbelt 
sä länga som breda. Längden kan uppnä över 10 cm. 
Fyra tili fern tydligt paralella nervpar, förbundna genom 
fina anastomoser. Nerver lätt böjda mot spetsen. Blommor 
