64 
omnämnde Sendtxkr sökte göra fruktbringande inom 
samhällsläran. 
Sedan samhällsläran bli vit sig själv och det empiriskt 
givna växtsamhället bli vit till egentligt problem framträda 
tvenne former av växtsamhällslära eller rättare tvenne 
arbetsmetoder. Den ena söker att pä basis av de redan 
givna idiobiologiska vetenskapsgrenarna (d. v. s. arter- 
nas morfologi, fvsiologi etc., tili skillnad frän de bioso- 
ciologiska vetenskapsgrenarna [Di Rietz 19211 d. v. s. 
samhällenas morfologi. fvsiologi etc.) belvsa och upp- 
bygga växtsamhällsläran. Den andra framträder redan 
frän början med krav pä att växtsamhällsläran själv 
utifrän växtsamhället skall skapa arbetsmetoderna; den 
gör anspräk pä att i verklig mening représentera vad 
man skulle kunna kalia en autonom sociologi. Till 
den förstnämnda formen mäste man räkna en stör del 
av det, som under namn av den fvsiologiska riktningen, 
eller ekologi, refererats i det föregäende. Denna form 
av samhällslära har tili föremäl förhällandet mellan den 
individuella Organismen och miljön (art- eller individual- 
ekologi) och söker med stöd av anatomiska, morfologiska 
och fvsiologiska data utreda orsakerna tili organismernas 
och de av dem bildade samhällenas livsföreteelser, l'öre- 
komst och utbildning. 
Den andra formen av växtsamhällslära, den autono- 
ma sociologien. so n den kan kallas, gär ut frän samhäliet 
självt och icke frän de samhäliet bildande växtformerna. 
Därför kan den ocksä se bort frän de vetenskaper, som 
ha tili föremäl alternas Struktur, förekomst och livs- 
företeelser, d. v. s. morfologi, fvsiologi etc. och i stallet 
tillämpa en växtsamhällsmorfologi, en växtsamhällsfy- 
siologi etc. Den i det föregäende refererade s. k. mor- 
fologiska riktningen har redan tidigt intagit denna ständ- 
punkt, och i Upsalaskolan har den funnit en typisk 
représentant. Inom den fvsiologiska riktningen intager 
den Cowles-Clementska växtsamhällsläran samma stand- 
