Botaniska Notiser 1922, Lund 1922. 
Växtgeografiska bidrag. 5. Bohuslän. 
Av Erik Almquist. 
»Ingen provins är i växtgeografiskt hänseende mâ- 
hända mindre känd än Bohuslän.» Detta uttalande av 
C. J. Lindebkrg (i Bot. Not. 1852) äger dessvärre ännu 
sin giltighet ätminstone vid betraktande av hithörande 
litteratur. De llesta arbeten över Bohusläns växtvärld, 
särskilt de sammanfattande och främst Lindebergs egna, 
ge nämligen i stört sett endast mycket generella och ej 
sällan motsägande uppgifter oin alternas utbredning, 
eher lida av en ytterst sväröverskädlig form. Varje bi- 
drag i form av ordnade speciallokallistor för detta land- 
skap fär därför ett större värde än dylika lislor i allmän- 
het. Detta hr anledning till att jag harmed oll'entliggör 
nagra spridda iakttagelser. De gjordes är 1916 (slutet 
av juni — slutet av juli) tili största delen pä Skaftön 
under vistelse vid Klubhaus zoologiska station, varvid 
ock ett antal smäöar i närheten besöktes, samt under 
en kort exkursion vid Strömstad. Övriga uppgifter (Iran 
Lysekil, Uddevalla och nagra punkter längs järn- 
vägarna) äro en ohetvdlighet och herora ingen ort syd- 
ligare än Skaftön och Uddevalla. 
Beträffande ortnamnen märkes, att »Skaftö» star 
dels som sockennamn, dels som speciallokal (Skaftögär- 
darne); »Skaftön» betecknar Skaftölandet. »Fiskebäcks- 
kil» och »Östersidan» (i dagligt tal vanligen samman- 
fattade som Fiskebäckskil) skiljas genom den inskjutande 
viken; »Klubban» tillhör Östersidan och har i mina 
anteckningar icke skilts därifrän. »Grötö» vid Lysekil 
är en annan än »Grötö» i Skaftö s:n. Pa Skaftön ligga 
följande pä generalstabskartan icke namngivna platser: 
»Ögärden» (nära norra udden), »Kvarnviken» (SV därom), 
Bo taniska Xotiser 1922 
