162 
tae. Calathium luteum mediocre sat rariflorum. Li- 
gulae apice glabrae. Stylus fuscohispidulus. 
En habituellt egendomlig form, som igenkännes pâ 
ljust glaucescenta, ofta rödanlupna, nästan kala stjälkar 
och blad; breda, grunt vinkligt tandade rosettblad med 
nästan tvär, brett men kort nedlöpande bas; raka, längt 
ätskilda, upprätt utstaende grenar, som i spetsen upp- 
bära kort skaftade korgar; smala, vid den köttiga och 
ofta fjälliga basen avsmalnande holkar, m. 1. m. vasst 
spetsiga langfjäll, som frân bredare bas hastigt övergä 
tili nästan jämnbred form. 
Vilhelmina: Steukavara 800 — 1000 m ö. h. (J.). 
H. Brandelii Dabist. Vilhelmina: Malgovik och Skog 
(S.); Äsele: Lillögda (W.). 
H. caloxanthum Joh. & Sam. 
Caul is subhumilis — mediocris sat gracilis 0 — 1- 
folius laete virescens ima basi purpurascente, infra me- 
dium sparsim — rare pilosus, superne subepilosus parce 
glanduliferus densiuscule floccosus. Folia tenuia laete 
glaucescenti-viridia, subtus vulgo + violascentia, supra 
glabra (exteriora subglabra) de cetero indumento sub- 
mediocri instructa; rosularia longe petiolata petiolo an- 
gusto + purpurascente; exteriora orbicularia — late ovata 
pauci-dentata, basi rotundata — subtruncata; intermedia + 
ovata subacuta basi cuneato-truncata — rotundata, denti- 
bus deltaeformibus v. leviter mammatis et intermargini- 
bus longis fere rectis munita; interiora ovato-oblonga — 
lanceolata acuta argutius dentata; caulinum vulgo parvum 
lanceolatum — lineare argute paucidentatum subtus + 
stellatum. I n f 1 o r e sc e n t i a vulgo oligocephala laxa pe- 
dicellis graciljbus subrectis longis acladium mediocre 
superantibus, glandulis minutis sparsis — raris pilisque 
solitariis obsitis. Involucra olivaceo-virescentia suban- 
gusta 12—13 mm. longa basi leviter angustata, glandulis 
