198 
Bladskaft och ärsskott voro nästan kala, frukter smä 
och smala, omkring 15 mm länga och 7 — 10 mm breda. 
Frukternas litenhet kan dock bero pa tillfälliga orsaker. 
Ty dels var stammen mycket skadad, dels var frukt- 
rikedomen överväldigande stör. 
Utpräglad var. nitida Fr. syntes ingenstädes, men 
glänsande, fast nagot sträva blad äro rätt vanliga. Gles- 
hàriga bladskaft och ärsskott samt nästan kala blad 
iakttogos t. ex. i en löväng i Algutsrum. Traden voro 
vid tillfället sterila. 
Korksvulster pä grenarna förekomma, säsom 
numera är bekant, ej hos denna art. 
U. foliacea Gilib. (U. glabra Milk). 
De flesta formerna av denna mycket variabla art 
uppträda bäde med och utan korksvulster. I stört taget 
synes korkbildningen ej vara sä stark som pä Gottland. 
Mest suberösa äro buskar vid vägkanter och äkerrenar. 
Att anse dem utgöra en smäväxt, systematiskt skild form 
vore säkerligen oriktigt, ty buskarna äro tili större delen 
uppenbarligen rotskott, som aldrig blomma, sa länge de 
äro lägväxta. Da moderträdet borthuggits och busken 
blir fristäende, finner man, att nägon av de kraftigare 
grenarna tager ledningen och utvecklar sig tili en lod- 
rät stam, varur smäningom ett träd framgär. Bladen, 
som hos rotskotten merendels äro strävhäriga, bli da 
mer gleshäriga eher kala. 
Kronans form växlar. men är i allmänhet likasom 
pa Gottland m. e. m. cylindrisk. Särdeles vackra, mycket 
stora, fristaende träd med pelarlik krona finnas vid Stora 
och Lilla Huit i Algutsrums socken. Möjligen ha de 
växt upp i tätare bestand, som sedan uthuggits. Yvigare 
krona, vanligen i förening med större blad, förekommer 
ocksä. 
Fertila träd har jag ej sett i större antal. Av mina 
