201 
kala ârsskott. Blad vid den breda basen snett hjärtlika, 
ovantill kala, undertill glest smaludna, de största 15 — 
16-nerviga pa den större bladhalvan. Skaft omkring 
6 mm langa, tätt smaludna. Blomhvllets kanthär vita. 
Frukt omvänt hjärtlik, omkring 20 mm lang, med fröet 
placerat obetydligt ovanför mitten. Siiftkanal grov och 
kortare än inskärningen, som är djup och vid mitten 
vidgad. Frörummet samt huvudnerven försedda med 
vita, ungefär 1 mm langa har. Frukterna äro likformiga 
och överensstämmande med foliaceas. Eljest skulle man 
frestas taga denna form för en hybrid med U. glabra 
Huds., i synnerhet som fröna tyckas nästan felsla. Skulle 
den visa sig vara av hybridogent Ursprung, är det sanno- 
likt, att fruktens harighet härleder sig frän U. glabra 
Huds., och att saledes var. Trautretteri K. Job. (Sv. Bot. 
Tidskr. 1921) eher en liknande form linnes eher fordom 
funnits pa Öland. 
U. laevis Pall. ( U . eff'usa Willd.). 
Hos denna rätt enformiga art är det huvudsakligen 
kronans täthet och bladens storlek, som växla. Kronan 
blir vanligen nagot gles samt oregelbunden därigenom, 
att unga skottsystem här och dar förvissna tili sma glesa, 
nästan markvastliknande bildningar. I sterilt tillstand 
igenkännes arten säkrast pa bladens mjukhariga under- 
1 sida samt därpa, att sekundärnerverna, ätminstone ovan 
bladets mitt äro enkla. Hos U. foliacea förgrena sig alltid 
nagra sidonerver pa varje blad. Detta kännetecken, som 
framhallits av Zapalowicz (Consp. Florae Galic., 1908) 
och O. G. Petehsen (Forstbotanik, 1908), har i allmän- 
het ej beaktats i flororna. 
Korksvulster pa grenarna skulle enligt uppgifter i 
litleraturen vara funna pa Öland. Men det är säkert 
oriktigt. Pä vissnande och torkande ârsskott och yngre 
kvistar, som rikligt pläga vara för banden hos denna 
' 
