22(5 
fly ta lugnt utan brytas i forsar. Stranden hör naturligt- 
vis även vara exponerad för solen, alltsa belägen pâ 
äivens nordsida. Aro dessa betingelser uppfyllda finner 
man ofta pâ en dylik lokal en rik vegetation med in- 
blandning av element, som eljest i trakten äro sällsynta. 
Yad kunna de övriga betingelserna vara för detta slag 
av sydväxtlokaler? Beträßande de edafiska faktorerna 
blir bevattningen pâ dessa strandbäddar gärna riklig 
genom stank frân forsen och genom anrikning av vatten, 
dels direkt ur marken, dels genom dagg eller dimma 
under kvällar och sval'a nätter. Att detta i och för sig 
ej är den avgörande faktorn, som bestämmer den rikare 
tillgângen pâ sydarter, skola vi strax se. Om sa voie 
fallet skulle vi Anna rik växtlighet även pa stränderna 
av sjöar och tjärnar i Norrland, dar dimbildning mot 
kvällen är vanlig. Här visar sig istället resultatet av 
denna . vara det rakt motsatta, i det att dimmorna ofta 
äro kalla och frostförande genom att de stagnera och 
pâ sä sätt verka eliminerande pâ de mer värmefordrande 
arterna och istället gynnande (genom uteslutande av 
konkurrenter) de mindre frostömma sasom Cyperaceer, 
Salices, Betula nana och Sceptrum m. fl. Det är saledes 
ej endast tillgângen pâ vatten, som resulterar i strand- 
branternas rika växtlighet, fastän den till en del bidrager. 
Vi kunna utom denna edafiska faktor finna en annan 
av rent klimatologisk art: det rinnande vattnet. Detta 
kommer att under hösten förhindra isbildning en tid, 
tills starkare froster inträda. Under de kalla sensoinmar- 
nätterna, da froster äro vanliga aistras dimmor, enär 
vattnets temperatur avsevärt överstiger luftens. Pa grund 
av den i vattnet magasinerade värmen komma natt- 
frosterna att försenas. Vattnets friktion med lüften sätter 
denna i rörel’se och genom äivens lutning underlättas 
den kalla luftens bortrinnande. Denna skulle eljest ut- 
fylla heia den smala ilodbädden. Det är tydligt att genom 
de ständigt nyuppstigande ängorna Iran äivens vanna 
