229 
Redan Wahlenberg (1811) visar genom uttalanden 
flerstädes i sin avhandling »Rön om springkällors tem- 
peratur etc.», att han insett strändernas hetydelse sasom 
tillllyk tsorter for sydliga arter. Sid. 24 i noten heter 
det: »Pâ holmarna i Tostebo elf vid Storbron norr om 
Gefle vaxa manga större ekar, som likväl innehafva en 
ovanligt gynnande lokal». Sid. 42 sages: » Convallaria 
majalis har öfvergifvit hârdvallsbackarna och söker skydd 
pâ vâta stränd er och holmar i Umea elf». Liknande 
uttalande träffas även sid. 34, men det anförda ma 
vara nog. 
J. W. Zetterstedt (1842). Vid heskrivningen av 
Vegetationen vid Dalälven intill Smedby (Husby sn, Da- 
larne) sâger han sid. 563: Viburnum opulus var sâllsynt, 
men det vilda Rites rubrum var här ännu allmânt och 
Cotoneaster vulgaris sags allestädes vid elfven.» I detta 
sammanhang kan pâpekas att denna dalalokal för Co- 
toneaster ej medtagits pâ kartan över arten i G. Anders- 
sons och Selim Rirgers arbete, sâ att arten har kom- 
mit att skenbart saknas i Dalarne. 
Högbom (1906) pâpekar (sid. 323) »att sydliga arter 
och fjällväxter, som eljes ej förekomma i traktens flora, 
ibland stämma möte i dessa naturens ôrtagârdar» (=lund- 
dâlder). 
Pâpekanden av förekomsten av sydliga arter i lund- 
dâlder Anna vi likaledes hos mânga andra författare, 
t. ex. hos Gunnar Andersson och Henrik Hesselman 
(1907), Gunnar Samuelsson (1910) m. fl. I det förra 
arbetet omtalas sâ vürmefordrande vâxter som Pteris , 
Polggonatum officinale, Rhamnus frangula och Viburnum. 
K. R. Nordstrom (1911) har t. o. m. pâpekat loka- 
lens läge pâ en âlvs norra strand. Han sâger loc. cit. 
sid. 37 : »Strax vid Ljungans ntllôde ur Üfverturingssjôn 
bildar den en stor fors, den s. k. Bursforsen, hvars dân 
höres — — — Nedanför forsen pâ âlfvens norra strand 
sâgs vanlig alderformation med riklig Pteridium aguilinum. 
